EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023AP0243
European Parliament legislative resolution of 15 June 2023 on the composition of the European Parliament (2021/2229(INL) — 2023/0900(NLE))
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. lipnja 2023. o sastavu Europskog parlamenta (2021/2229(INL) – 2023/0900(NLE))
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. lipnja 2023. o sastavu Europskog parlamenta (2021/2229(INL) – 2023/0900(NLE))
SL C, C/2024/508, 23.1.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/508/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
![]() |
Službeni list |
HR Serije C |
C/2024/508 |
23.1.2024 |
P9_TA(2023)0243
Sastav Europskog parlamenta
Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. lipnja 2023. o sastavu Europskog parlamenta (2021/2229(INL) – 2023/0900(NLE))
(C/2024/508)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir članak 14. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
— |
uzimajući u obzir članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
— |
uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća (EU) 2018/937 od 28. lipnja 2018. o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta (1), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (2), |
— |
uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 3. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj odluci (3) („Zakonodavna rezolucija od 3. svibnja 2022. o reformi europskog izbornog zakona”), |
— |
uzimajući u obzir Kodeks dobre prakse u izbornim pitanjima Venecijanske komisije Vijeća Europe, |
— |
uzimajući u obzir članke 46., 54. i 90. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0214/2023), |
A. |
budući da se sastavom Europskog parlamenta moraju poštovati kriteriji iz članka 14. stavka 2. prvog podstavka Ugovora o Europskoj uniji (UEU), to jest, da broj predstavnika građana Unije ne smije biti veći od 750, ne računajući predsjednika, i da je zastupljenost građana degresivno proporcionalna, uz minimalan prag od šest članova iz svake države članice te da se nijednoj državi članici ne dodjeljuje više od devedeset šest mjesta; |
B. |
budući da Parlament ima pravo inicijative o sastavu Europskog parlamenta; |
C. |
budući da se u članku 14. stavku 2. UEU-a navodi da je Europski parlament sastavljen od predstavnika građana Unije; |
D. |
budući da se u članku 10. UEU-a između ostalog navodi da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji, pri čemu su građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu; |
E. |
budući da se u Zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 3. svibnja 2022. o reformi europskog izbornog zakona predlaže uspostava izborne jedinice na razini Unije; |
F. |
budući da uspostava potencijalne izborne jedinice na razini Unije zahtijeva izmjenu Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima; |
G. |
budući da je određivanje broja mjesta potencijalne izborne jedinice na razini Unije u nadležnosti odluke Europskog vijeća o sastavu Europskog parlamenta na temelju članka 14. stavka 2. UEU-a, dok se odredbe potrebne za njezino osnivanje temelje na članku 223. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
H. |
budući da raspodjela mjesta među državama članicama u sadašnjem i prošlom zakonodavnom razdoblju nije bila rezultat trajnog sustava izračuna, nego političkih pregovora; budući da zbog toga trenutačna metoda dodjele mjesta državama članicama nije automatski usklađena s načelom degresivne proporcionalnosti; budući da bi se trajnim mehanizmom izračuna koji odražava broj stanovnika u državama članicama Unije osigurala buduća usklađenost s tim načelom; |
I. |
budući da odluka Europskog vijeća o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta mora biti spremna dovoljno rano prije izbora kako bi se državama članicama omogućilo da donesu potrebne pravne odredbe za organizaciju izbora za Europski parlament za parlamentarni saziv 2024. – 2029.; |
1. |
konstatira da se trenutačna raspodjela mjesta u Europskom parlamentu utvrđena u Odluci Europskog vijeća (EU) 2018/937 primjenjuje na parlamentarni saziv 2019. – 2024.; stoga ističe da bez odgađanja treba donijeti novu odluku o sastavu Europskog parlamenta za parlamentarni saziv 2024. – 2029.; |
2. |
uviđa da određeni broj država članica smatra da pri odlučivanju o raspodjeli mjesta u Europskom parlamentu treba uzeti u obzir sustav glasovanja u Vijeću; |
3. |
ističe da će se, u skladu s njegovim Prijedlogom uredbe Vijeća koji je priložen njegovoj Zakonodavnoj rezoluciji od 3. svibnja 2022. o reformi europskog izbornog zakona, 28 dodatnih mjesta za članove izabrane u izbornoj jedinici na razini Unije stvarno uspostaviti tek po završetku izbora, nakon stupanja na snagu revidiranog europskog izbornog zakona, zajedno s potrebnim odredbama za izbornu jedinicu na razini Unije; |
4. |
snažno ističe potrebu za budućim trajnim sustavom utemeljenim na jasnoj matematičkoj formuli kojim bi se mjesta u Europskom parlamentu raspodijelila na objektivan, pravedan, trajan i transparentan način, uz poštovanje načela degresivne proporcionalnosti, kako je definirano u članku 1. Odluke (EU) 2018/937; smatra da, s obzirom da je o toj temi potrebna daljnja rasprava, u ovoj fazi nije politički održivo da Parlament predloži takav trajni sustav te da bi trajni sustav trebalo uvesti znatno prije izbora za Europski parlament; poziva Odbor za ustavna pitanja da u okviru ovog zakonodavnog razdoblja nastavi raditi na uspostavi takvog trajnog sustava te da istraži mogućnosti sudjelovanja Eurostata; |
5. |
smatra da bi svako daljnje kašnjenje u radu Vijeća na izmjeni europskog izbornog zakona bilo u suprotnosti s načelom lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a jer se očekuje da će odluka Vijeća utjecati na izbore za Europski parlament i da može utjecati na njegov sastav; |
6. |
naglašava da je potrebno da Europsko vijeće hitno donese odluku o sastavu Europskog parlamenta, kako bi države članice mogle na vrijeme donijeti potrebne nacionalne odredbe radi organiziranja izbora za Europski parlament za parlamentarni saziv 2024. – 2029.; naglašava da je Parlament stoga predan brzom nastavku postupka suglasnosti u duhu uzajamne lojalne suradnje; |
7. |
usvaja i podnosi Europskom vijeću priloženi Prijedlog odluke Europskog vijeća o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta na temelju svojeg prava inicijative iz članka 14. stavka 2. UEU-a; ističe da se takva odluka može donijeti samo uz suglasnost Parlamenta te stoga traži od Europskog vijeća da ga odmah obavijesti ako namjerava odstupiti od podnesenog prijedloga i na koji način; |
8. |
nalaže svojoj predsjednici da ovu Zakonodavnu rezoluciju, zajedno s priloženim Prijedlogom, proslijedi Europskom vijeću i Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
(1) SL L 165 I, 2.7.2018., str. 1.
PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG VIJEĆA
o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta
EUROPSKO VIJEĆE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 14. stavak 2.,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europskog parlamenta (1),
uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (2),
budući da:
(1) |
Člankom 14. stavkom 2. prvim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji (UEU) utvrđuju se kriteriji za sastav Europskog parlamenta, to jest da broj predstavnika građana Unije ne smije biti veći od sedam stotina pedeset, ne računajući predsjednika, da zastupljenost treba biti degresivno proporcionalna, uz minimalan prag od šest članova po državi članici, te da se nijednoj državi članici ne smije dodijeliti više od devedeset šest mjesta. |
(2) |
Člankom 10. UEU-a predviđa se, među ostalim, da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji pri čemu su građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu, a države članice u Vijeću predstavljaju njihove vlade, koje su i same demokratski odgovorne svojim nacionalnim parlamentima ili svojim građanima. |
(3) |
Stoga se članak 14. stavak 2. UEU-a primjenjuje u kontekstu širih institucionalnih dogovora određenih u Ugovorima, koji također uključuju odredbe o donošenju odluka u Vijeću. |
(4) |
Trebalo bi utvrditi odgovarajući broj predstavnika u Europskom parlamentu koji se biraju u izbornoj jedinici na razini Unije, podložno donošenju pravne osnove za tu izbornu jedinicu, |
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Pri primjeni članka 14. stavka 2. UEU-a poštuju se sljedeća načela:
— |
ukupan broj mjesta u Europskom parlamentu ne smije biti veći od 750, ne računajući predsjednika, |
— |
raspodjela mjesta državama članicama degresivno je proporcionalna, s minimalnim pragom od 6 mjesta i maksimalnim pragom od 96 mjesta po državi članici, pri čemu se što vjernije odražava odgovarajući broj stanovnika država članica, |
— |
degresivna proporcionalnost utvrđuje se na sljedeći način: omjer između broja stanovnika i broja mjesta svake države članice prije zaokruživanja prema gore ili dolje do prvog cijelog broja razlikuje se u odnosu na njihov odgovarajući broj stanovnika na takav način da svaki član Europskog parlamenta iz države članice s većim brojem stanovnika zastupa više građana nego svaki član Europskog parlamenta iz države članice s manjim brojem stanovnika i obratno, što veći broj stanovnika ima država članica, veća su njezina prava na veći broj mjesta u Europskom parlamentu. |
Članak 2.
Ukupan broj stanovnika država članica izračunava Komisija (Eurostat) na temelju podataka koje osiguravaju države članice, u skladu s metodom koja je utvrđena Uredbom (EU) br. 1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3).
Članak 3.
1. Broj predstavnika u Europskom parlamentu izabranih u svakoj državi članici za parlamentarni saziv 2024. – 2029. utvrđuje se kako slijedi:
Belgija |
21 |
Bugarska |
17 |
Češka |
21 |
Danska |
15 |
Njemačka |
96 |
Estonija |
7 |
Irska |
14 |
Grčka |
21 |
Španjolska |
61 |
Francuska |
79 |
Hrvatska |
12 |
Italija |
76 |
Cipar |
6 |
Latvija |
9 |
Litva |
11 |
Luksemburg |
6 |
Mađarska |
21 |
Malta |
6 |
Nizozemska |
31 |
Austrija |
20 |
Poljska |
52 |
Portugal |
21 |
Rumunjska |
33 |
Slovenija |
9 |
Slovačka |
15 |
Finska |
15 |
Švedska |
21 |
2. Uz broj članova Europskog parlamenta izabranih u svakoj državi članici kako je utvrđeno u stavku 1. i podložno stupanju na snagu Uredbe Vijeća o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj Odluci, kojim se predviđa uspostava izborne jedinice na razini Unije, na prvim izborima nakon toga 28 članova Europskog parlamenta bira se u izbornoj jedinici na razini Unije, kako je predviđeno u toj uredbi.
Članak 4.
Dovoljno rano prije početka parlamentarnog saziva 2029. – 2034. Europski parlament u skladu s člankom 14. stavkom 2. UEU-a Europskom vijeću podnosi prijedlog ažurirane raspodjele mjesta u Europskom parlamentu.
Članak 5.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u …
Za Europsko vijeće
Predsjednik
(1) Prijedlog usvojen … (još nije objavljeno u Službenom listu).
(2) Suglasnost od … (još nije objavljeno u Službenom listu).
(3) Uredba (EU) br. 1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o europskoj demografskoj statistici (SL L 330, 10.12.2013., str. 39.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/508/oj
ISSN 1977-1088 (electronic edition)