This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022IP0223
European Parliament resolution of 7 June 2022 on the EEAS’s Climate Change and Defence Roadmap (2021/2102(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2022. o planu ESVD-a za klimatske promjene i obranu (2021/2102(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2022. o planu ESVD-a za klimatske promjene i obranu (2021/2102(INI))
SL C 493, 27.12.2022, p. 19–31
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
27.12.2022 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 493/19 |
P9_TA(2022)0223
Plan ESVD-a za klimatske promjene i obranu
Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2022. o planu ESVD-a za klimatske promjene i obranu (2021/2102(INI))
(2022/C 493/02)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 42. i članak 43., |
— |
uzimajući u obzir ciljeve Unije u pogledu ugljične neutralnosti do 2030. i 2050., |
— |
uzimajući u obzir plan za klimatske promjene i obranu od 9. studenoga 2020., |
— |
uzimajući u obzir Koncept za integriran pristup klimatskim promjenama i sigurnosti od 5. listopada 2021., |
— |
uzimajući u obzir Koncept EU-a za zaštitu okoliša i energetsku optimizaciju za vojne operacije i misije pod vodstvom EU-a, |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za obranu (EDF) (1), a posebno njezinu uvodnu izjavu 60. u kojoj se navodi doprinos za klimu od 30 % i uvodnu izjavu 61. u kojoj se navode doprinosi od 7,5 % i 10 % godišnjih rashoda za borbu protiv gubitka biološke raznolikosti do 2027., |
— |
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (2), („Uredba NDICI”), a posebno njezinu uvodnu izjavu 49. u kojoj se navodi doprinos za klimu od 30 %, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301), |
— |
uzimajući u obzir Akcijski plan NATO-a o klimatskim promjenama i sigurnosti, |
— |
uzimajući u obzir strateški dokument ESVD-a iz lipnja 2016. naslovljen „Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije” i njegova izvješća o daljnjim mjerama, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. siječnja 2020. o klimatskoj diplomaciji, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji – ostvarivanje vanjske dimenzije europskog zelenog plana, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2020. i od 10. svibnja 2021. o sigurnosti i obrani, |
— |
uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
— |
uzimajući u obzir godišnje izvješće o radu Europske komisije za 2020. – obrambena industrija i svemir, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082), |
— |
uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja, |
— |
uzimajući u obzir izvješće o istraživanju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 21. lipnja 2021. o klimatskim promjenama, |
— |
uzimajući u obzir odluke čelnika NATO-a iz lipnja 2021. o klimi i sigurnosti, |
— |
uzimajući u obzir globalno izvješće o klimi i sigurnosti Međunarodnog vojnog vijeća o klimi i sigurnosti iz lipnja 2021., |
— |
uzimajući u obzir završno izvješće projekta BIOSEC 2021. naslovljeno „Biološka raznolikost i sigurnost” za razdoblje 2016.–2020., koje je financiralo Europsko istraživačko vijeće (ERC), |
— |
uzimajući u obzir projekt skupine za strateško promišljanje ADELPHI pod nazivom „Procjena rizika: klimatska i sigurnosna procjena rizika i predviđanja”, |
— |
uzimajući u obzir projekte koje sufinancira EU, kao što je „FREXUS: Poboljšanje sigurnosti i otpornosti na klimatske promjene u nestabilnom kontekstu zahvaljujući sigurnosti opskrbe vodom, energijom i hranom u regiji Sahela”, |
— |
uzimajući u obzir dokumente UN-a o sigurnosti ljudi i odgovornosti za pružanje zaštite, |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (3), |
— |
uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji (4), |
— |
uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0084/2022), |
A. |
budući da ruska ratna agresija protiv Ukrajine na dosad nezabilježen način dovodi u pitanje europski sigurnosni poredak i time sili sve sektore Unije i njezine države članice da postanu jači, otporniji i neovisniji, posebno u područjima obrane, sigurnosti, kibersigurnosti i kritične infrastrukture, ali i energetike, uključujući energetsku učinkovitost; |
B. |
budući da okolišni čimbenici na različite izravne i neizravne načine mogu utjecati na sigurnost ljudi i državnu sigurnost; |
C. |
budući da klimatske promjene i učinci povezani s klimom, uključujući uništavanje okoliša, gubitak biološke raznolikosti, krčenje šuma, dezertifikaciju, ekstremne vremenske uvjete, oskudicu vode i hrane, onečišćenje zraka i prirodne katastrofe, pridonose izbijanju sukoba ili kriza i već prijete lokalnoj, regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti, stabilnosti i miru; budući da su klimatske promjene, čije su posljedice već evidentne i za koje se predviđa da će srednjoročno i dugoročno eskalirati, postale sve dominantniji multiplikator rizika, u smislu da mogu pogoršati određene već postojeće čimbenike krize (primjerice pogoršanjem gospodarske nejednakosti ili političke opresije) i da, zajedno s hibridnim i kibernetičkim prijetnjama, predstavljaju novi sigurnosni izazov čije rješavanje zahtijeva odgovarajuće resurse; |
D. |
budući da veze između klimatskih promjena i sukoba mogu biti složene, a konkretni učinci klimatskih promjena na sukob uglavnom su specifični za kontekst; budući da je potrebno podržati sustavniju i opsežniju razmjenu i uzajamno obogaćivanje među znanstvenim zajednicama koje rade na vezi između klime i sigurnosti; |
E. |
budući da klimatske promjene ostaju u središtu programa mira i sigurnosti kao krajnji „multiplikator prijetnji”, čime se pogoršavaju postojeći društveni, gospodarski i ekološki rizici koji mogu potaknuti nemire i potencijalno dovesti do nasilnih sukoba; budući da klimatske i okolišne promjene te njihove posljedice, zajedno s drugim čimbenicima, dodatno pogoršavaju već postojeće ranjivosti, napetosti i rizike, a ne izazivaju ih uvijek same po sebi niti izravno uzrokuju oružane unutardržavne ili međunarodne sukobe; budući da klimatske promjene mogu različito utjecati na sigurnost ljudi ovisno o njihovu spolu, socioekonomskom statusu, dobi, seksualnoj orijentaciji, etničkoj pripadnosti, vjeroispovijesti (ili njezinu nedostatku), invaliditetu itd.; budući da su marginalizirane skupine osobito često nerazmjerno negativno pogođene klimatskim promjenama; budući da sigurnosni rizici povezani s klimatskim promjenama posebno pogađaju populaciju u nepovoljnom ekonomskom položaju te imaju socioekonomske posljedice; budući da klimatske promjene negativno utječu na kulturnu i prirodnu baštinu u pogođenim područjima; |
F. |
budući da klimatska kriza utječe i na sigurnost ljudi i na državnu sigurnost; budući da se klimatske promjene na različite načine preklapaju s političkom, etničkom i društveno-gospodarskom dinamikom te su izravni pokretač sukoba jer povećavaju rizik od katastrofa i stvaraju dodatni pritisak na ekosustave, ugrožavajući na taj način sredstva za život, sigurnost opskrbe vodom i hranom te ključnu infrastrukturu, među ostalim zato što se zbog njih potiče prenamjena zemljišta i uništavanje okoliša; |
G. |
budući da je porast razine mora već prouzročio poplave i salinizaciju, što predstavlja velik sigurnosni i egzistencijalni rizik za nisko položena obalna područja i otoke; budući da bi prema ažuriranom izvješću Groundswell Svjetske banke iz 2021. klimatske promjene mogle prisiliti 216 milijuna ljudi da se do 2050. presele unutar svojih zemalja; budući da se u izvješću također navodi da hitne i konkretne mjere mogu znatno smanjiti razmjere klimatskih migracija; budući da oskudica vode ima višedimenzionalan učinak na sigurnost ljudi i društveno-političku stabilnost; budući da će klimatske promjene utjecati na opskrbu vodom, posebno u zemljama u razvoju, dok će globalna potražnja za vodom rasti; budući da klimatske promjene povećavaju rizik od suša i poplava; budući da utjecaj klimatskih promjena na cijene hrane potkopava izvore prihoda i potiče raseljavanje, bolesti i glad, što dovodi do migracija dosad nezabilježenih razmjera; |
H. |
budući da su u regiji Sahel učinci promjena klimatskih uvjeta na dostupnost prirodnih resursa, zajedno s čimbenicima kao što su rast stanovništva, slabo upravljanje i izazovi u vezi s posjedom zemljišta, doveli do povećane konkurencije u pogledu oskudnih prirodnih resursa, osobito plodnog tla i vode, te su prouzročili napetosti i sukobe između zajednica i skupina koje zarađuju za život; |
I. |
budući da su klimatske promjene čimbenik koji oblikuje strateško okruženje pojačavanjem postojećih rizika i uvođenjem novih ograničenja; budući da je klimatska kriza utjecala na međunarodni sustav u kojem može pogoršati geopolitičke napetosti i promijeniti ravnotežu između velikih sila; budući da zlonamjerni akteri iskorištavaju pitanja klimatskih promjena kako bi povećali svoj utjecaj ili potaknuli neprijateljstva; budući da otapanje polarnih ledenih kapa povećava geopolitičke napetosti, posebno oko Sjevernog pola; |
J. |
budući da su oružane snage SAD-a izgubile više vojne opreme i infrastrukture zbog prirodnih katastrofa nego zbog oružanih sukoba u Afganistanu i Iraku zajedno; budući da je Bidenova administracija uložila pozitivne napore u borbu protiv klimatskih promjena, među ostalim ponovnim pristupanjem Pariškom sporazumu i uvrštenjem klimatskih promjena u svoje privremene strateške smjernice za nacionalnu sigurnost; |
K. |
budući da su oružane snage globalno među najvećim potrošačima fosilnih goriva; |
L. |
budući da domaća proizvodnja nafte i plina u Uniji stalno opada; budući da je Unija u velikoj mjeri i sve više ovisna o energiji, pri čemu su sve njezine države članice neto uvoznici energije iz ograničenog broja trećih zemalja i sa stopom energetske ovisnosti koja se u razdoblju 2000. – 2019. povećala s 56 % na 61 %; budući da je u nedavnoj studiji ugljični otisak vojnog sektora u državama članicama, uključujući nacionalne oružane snage i vojne tehnološke industrije sa sjedištem u EU-u, 2019. procijenjen na otprilike 24,8 milijuna tona ekvivalenta CO2; budući da je za energetsku transformaciju i napredne oružane sustave potreban pristup ključnim sirovinama čiji lanci opskrbe dovode do ranjivosti u nekim slučajevima, među ostalim za specijalizirane MSP-ove u europskom obrambenom sektoru, posebno ako njima dominira ograničen broj trećih zemalja; |
M. |
budući da su prema podacima Europske obrambene agencije (EDA) goriva namijenjena uporabi u prometu činila 52 % energetske potrošnje u 22 države članice koje su dostavile podatke za 2016. i 2017. (države koje čine 96,9 % ukupnih rashoda za obranu država članica Europske obrambene agencije); budući da su prema istom istraživanju Europske obrambene agencije vojna infrastruktura i zgrade još jedan veliki potrošač energije, a samo je grijanje 2017. u prosjeku činilo 32 % potrošnje energije oružanih snaga država članica, od čega je 75 % proizvedeno od naftnih goriva i prirodnog plina; |
N. |
budući da zbog ruske ratne agresije na Ukrajinu Unija i njezine države članice žele zaustaviti uvoz fosilnih goriva iz Rusije; budući da zbog ruskog napada na europski sigurnosni poredak europske oružane snage također moraju postati neovisnije od uvoza fosilnih goriva, dok je istodobno potrebno povećati njihovu vojnu snagu i učinkovitost misija; |
O. |
budući da se neke države članice EU-a koriste svojim golemim vojnim područjima za zaštitu biološke raznolikosti, primjerice sprečavanjem helikopterskih letova iznad područja gniježđenja; |
P. |
budući da su kaznena djela protiv okoliša vrlo česta kriminalna aktivnost u svijetu i znatan sigurnosni problem; budući da je potrebna snažnija suradnja na tom pitanju između EU-a i partnerskih zemalja pružanjem potpore državama u razvoju njihovih sposobnosti za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša; |
Q. |
budući da su kaznena djela protiv okoliša postala četvrti najveći svjetski sektor kriminala koji stvara imovinsku korist i da raste tri puta brže od svjetskoga gospodarstva; budući da se u izvješću Interpola i Programa UN-a za zaštitu okoliša iz 2016. procjenjuje da prihodi od kaznenih djela protiv okoliša iznose čak 258 milijardi USD godišnje, uključujući nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom, kaznena djela u vezi sa šumarstvom i ribarstvom, trgovinu otpadom i nezakonito rudarenje; |
R. |
budući da je u izvješću Interpola, RHIPTO-a i Globalne inicijative protiv transnacionalnog organiziranog kriminala iz 2018. utvrđeno da su kaznena djela protiv okoliša najveći financijski pokretač sukoba i najveći izvor prihoda nedržavnih naoružanih skupina i terorističkih organizacija, ispred tradicionalnih nezakonitih aktivnosti kao što su otmica radi otkupnine i trgovine drogom; |
S. |
budući da obrambeni sektor nije spomenut u Pariškom sporazumu iz 2015., čime se nacionalnim vladama prepušta odluka o tome hoće li u svoje nacionalne obveze prema Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) uključiti mjere za ublažavanje klimatskih promjena koje treba provesti obrambeni sektor; budući da svi sektori moraju doprinijeti smanjenju emisija i istodobno se prilagoditi klimatskim promjenama kako bi se postigli ciljevi Unije u pogledu ugljične neutralnosti i održala operativna učinkovitost; budući da je Francuska u rujnu 2020. predstavila svoju novu obrambenu energetsku strategiju s 34 preporuke za smanjenje i optimizaciju potrošnje energije svojih oružanih snaga i poboljšanje energetske sigurnosti; |
T. |
budući da bi čak i mala nuklearna razmjena imala dramatične humanitarne posljedice te bi također vrlo negativno utjecala na klimu te izazvala glad i skraćivanje sezone rasta tijekom nekoliko godina; |
U. |
budući da, kako bi se razvila realistična, trajna i djelotvorna rješenja za održivi razvoj radi sigurnosti ljudi i globalne stabilnosti, sigurnosna pitanja moraju biti u srži promišljanja pitanja okoliša; budući da, kao posljedica toga, vanjsko djelovanje Unije mora sve više uključivati klimatske promjene i okolišne aspekte kao glavni sigurnosni rizik te u skladu s time prilagoditi strategije i koncepte, postupke, civilnu i vojnu opremu i infrastrukturu, razvoj kapaciteta uključujući osposobljavanje i, prema potrebi, njezin institucijski okvir i mehanizme odgovornosti; budući da bi sigurnosna i obrambena politika Unije i njezini instrumenti trebali izravno doprinositi sprečavanju i smanjenju negativnih sigurnosnih učinaka klimatske krize; budući da potpuna dopuna instrumenata za upravljanje i izgradnju mira mora biti usmjerena na povezanost klime i sigurnosti; |
V. |
budući da se zbog sigurnosnih učinaka klimatskih promjena i učinaka povezanih s klimom mjere klimatske sigurnosti, dakle mjere za predviđanje posljedica klimatskih promjena na strateško okruženje i vojne misije te za prilagodbu njima, i njihovo financiranje moraju shvatiti kao doprinos obrani i sigurnosti; budući da Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju ima cilj potrošnje od 30 % od svojeg sedmogodišnjeg proračuna od 80 milijardi EUR za potporu klimatskim aktivnostima te između 7,5 i 10 % godišnje za ciljeve zaštite okoliša i biološke raznolikosti; |
Strategija i koncept
1. |
napominje da članak 21. UEU-a pruža odgovarajuću pravnu osnovu za prilagodbu vanjskog djelovanja Unije i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) za suočavanje s glavnim izazovima 21. stoljeća, čiji su glavni pokretač klimatske promjene i čimbenici koji se temelje na klimi; podsjeća da se člankom 21. UEU-a od Unije zahtijeva sljedeće: „(c) očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti; […] (f) razvoj mjera za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša i održivo upravljanje svjetskim prirodnim bogatstvima…; [i] (g) pružanje pomoći stanovništvu, zemljama i regijama pogođenima prirodnim nepogodama ili nesrećama izazvanima ljudskim djelovanjem”; naglašava da je hitno potrebno ubrzati i produbiti integraciju ublažavanja klimatskih promjena osjetljivih na sukobe i prilagodbu njima u vanjske, strane, sigurnosne i obrambene politike Unije, a posebno u njezin ZSOP; navodi da su primarni ciljevi misija i operacija ZSOP-a, u skladu s člankom 42. stavkom 1. i člankom 43. stavkom 1. UEU-a, očuvanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti u područjima u kojima su raspoređene te se mora osigurati njihova potpuna operativna učinkovitost; |
2. |
naglašava hitnu potrebu da se iz promijenjene sigurnosne situacije u Europi koja je posljedica ruske ratne agresije na Ukrajinu izvuku pouke te da se ubrzaju procesi razvoja vojnih kapaciteta, kao i projekti za povećanje neovisnosti vojne tehnologije o fosilnim gorivima, uz istodobno povećanje učinkovitosti misija i borbene moći; |
3. |
naglašava da, s obzirom na aktualni rat na europskom kontinentu, opskrba europskih oružanih snaga energijom mora biti zajamčena u svakom trenutku kako bi se zajamčila odgovarajuća obrana teritorija i građana Unije; uviđa da sigurnost opskrbe može zahtijevati fleksibilne kratkoročne mjere; |
4. |
čvrsto vjeruje da vojne aktivnosti i tehnologija moraju doprinijeti ciljevima Unije u pogledu ugljične neutralnosti kako bi se time doprinijelo borbi protiv klimatskih promjena, a da se pritom ne ugrozi sigurnost misija i ne podrivaju operativni kapaciteti oružanih snaga; u tom pogledu ističe da bi vanjsko djelovanje Unije i oružane snage država članica trebali raditi na smanjenju svog ugljičnog otiska i svojih negativnih učinaka na prirodne resurse i biološku raznolikost; |
5. |
ističe da je za sprečavanje onih posljedica klimatskih promjena i promjena u ekosustavu koje bi mogle povećati pritisak na oružane snage ili uzrokovati regionalne napetosti potrebno bolje predviđanje; |
6. |
ističe da je hitno potrebno ulagati u pametna, integrirana, rješenja za cijelo društvo radi znatnih smanjenja emisija kako bi se izbjegli najgori učinci klimatskih promjena te kako bi se znatno ulagalo u klimatsku otpornost nacija kojima je to potrebno kako bi se izbjegla nestabilnost, sukob i humanitarne katastrofe velikih razmjera; |
7. |
poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se pobrine za to da zaštita okoliša, borba protiv klimatskih promjena i učinci povezani s klimom budu na odgovarajući način integrirani i uključeni u vanjsko djelovanje Unije, slijedeći primjer uredbe o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; poziva na razvoj strategija, politika, postupaka, mjera i kapaciteta koji se odnose na klimu; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se pobrine za to da razvoj politike Unije o klimatskoj sigurnosti i obrani podrazumijeva provedbu pristupa sigurnosti ljudi; pozdravlja namjeru ESVD-a da civilne i vojne misije i operacije ZSOP-a razviju i uključe niz mjera za učinkovitu provedbu okolišnih aspekata u njihov rad; podupire jačanje kapaciteta država članica uključivanjem ekoloških aspekata u programe osposobljavanja civilnih i vojnih misija te razmjenom najboljih praksi i stručnog znanja; |
8. |
poziva na razvoj konkretnih mjerila za praćenje napretka koja se odnose na poveznice između klimatskih promjena, s jedne strane, te sukoba, s druge strane; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da svake dvije godine izvješćuje Parlament o postignutom napretku u korištenju i ostvarivanju tih mjerila i pokazatelja; poziva države članice da u programe vojne pomoći za inozemstvo uključe znanje o posljedicama klimatskih promjena na sigurnost; |
9. |
naglašava da je važno razmotriti veze između klimatskih promjena, sigurnosti i obrane u okviru strateškog kompasa s ciljem utvrđivanja jasnih ciljeva i konkretnih mjera za države članice za jačanje energetske učinkovitosti oružanih snaga i prilagodbu sveobuhvatnim sigurnosnim učincima klimatskih promjena u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, od strateškog predviđanja, osposobljavanja i inovacija do razvoja sposobnosti u okviru EU-a; |
10. |
podsjeća da nesigurnost proizlazi iz mnogih različitih međusobno povezanih temeljnih uzroka kao što su siromaštvo, nestabilnost države, nedostatak javne infrastrukture i usluga, vrlo ograničen pristup osnovnim dobrima, nedostatak obrazovanja, korupcija itd., a između ostalog i klimatske promjene; |
11. |
podsjeća na to da u Africi, a posebno u regiji Sahela, međudjelovanje klimatskih promjena i tradicionalnih čimbenika sukoba (među ostalim propasti države, nedostatka javnih usluga i pogoršanja sigurnosnog okruženja) dodatno pogoršava probleme povezane s nasiljem i terorizmom; |
12. |
poziva na veću potporu naporima za borbu protiv klimatskih promjena i poboljšanje klimatski neutralnih alternativnih rješenja u neposrednom susjedstvu EU-a, odnosno na zapadnom Balkanu, u Istočnom partnerstvu i Južnom susjedstvu, kako bi se spriječili mogući sigurnosni izazovi; |
13. |
naglašava da se zbog klimatskih promjena Arktik u posljednjih 50 godina u prosjeku zagrijavao tri puta brže od planeta; ističe da su klimatske promjene promijenile geopolitičku situaciju na Arktiku i stvara geopolitički izazov za EU; ističe da je Arktik strateški i politički važan za EU te ističe predanost EU-a tome da bude odgovoran akter koji se zalaže za dugoročno održiv i miran razvoj te regije; naglašava da Arktik mora ostati područje mirne suradnje i poziva na donošenje mjera za izbjegavanje koraka koji vode prema sve većoj militarizaciji; podsjeća da su države članice EU-a Finska, Švedska i Danska također članice Arktičkog vijeća; |
Plan za klimatske promjene i obranu
14. |
pozdravlja plan za klimatske promjene i obranu („Plan”) i poziva ESVD da zajedno s relevantnim službama Komisije i Europskom obrambenom agencijom, kada je to potrebno, osigura sveobuhvatnu provedbu triju područja rada – operativne dimenzije, razvoja sposobnosti i partnerstava; poziva na ponovno razmatranje vremenskih okvira za reviziju plana za klimatske promjene i obranu, a posebno na reviziju općih ciljeva znatno prije 2030.; poziva države članice da razviju nacionalne strukture kojima se podupiru ti ciljevi; potiče sve aktere da taj proces tretiraju kao jedan od prioriteta te da razviju i provedu inicijative u skladu s integriranim pristupom; naglašava važnu ulogu oružanih snaga ne samo u pogledu prilagodbe, već i ublažavanja njihovog učinka kad je riječ o klimatskim promjenama i okolišu, među ostalim sveobuhvatnim mjerenjem i kartiranjem ekološkog otiska oružanih snaga, kako je predloženo u planu za klimatske promjene i obranu; potiče Visokog predstavnika/potpredsjednika Komisije da državama članicama predloži program hitnog djelovanja u kojem su sadržane hitne mjere predstavljene u planu za klimatske promjene i obranu, a koje se mogu provesti u kratkom roku; |
15. |
posebno pozdravlja mjere s neposrednim i kratkoročnim učinkom iz plana za klimatske promjene i obranu za razdoblje 2020. 2021., a osobito razvoj blažeg postupka izvješćivanja, povezanog s razvojem mjeriteljskih kapaciteta, koji se temelji na pokazateljima napretka u vezi s ekološkim otiskom, uključujući energiju, vodu, gospodarenje otpadom itd. u okviru misija i operacija ZSOP-a; naglašava potrebu za izradom detaljnijih procjena do 2024., uzimajući u obzir stečena iskustva i najbolje prakse, te za uključivanjem strožih zahtjeva za odgovarajuće tehničke specifikacije u okviru javne nabave kako bi se ublažilo pristup utemeljen na životnom ciklusu, kako je uključen u vojni koncept za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za vojne operacije pod vodstvom EU-a iz 2012.; naglašava da se pitanja klime i okoliša trebaju sustavno uključivati u vojnu tehnologiju, istraživanje, javnu nabavu i infrastrukturu; |
16. |
pozdravlja nedavne inicijative Komisije, Vijeća i ESVD-a u području klimatske diplomacije, sigurnosti i obrane, posebno okvir klimatske diplomacije, Plan i koncept integriranog pristupa klimatskim promjenama i sigurnosti; poziva Visokog predstavnika/potpredsjednika Komisije da se pobrine za to da svi koncepti budu pravilno povezani i skladni, unutar usklađenog i dosljednog okvira; naglašava da to treba biti jedan od prioriteta te poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da do lipnja 2023. izvijesti o postignutom napretku; |
17. |
žali zbog činjenice da se u Planu ne naglašava potencijal novih energetskih partnerstava za zadovoljavanje očekivane buduće visoke potražnje Unije za troškovno konkurentnom energijom iz obnovljivih izvora i alternativnim gorivima, koja bi se mogla pojaviti kao prilika od koje će svi imati koristi, čime bi se osigurali novi forumi za suradnju i dijalog, obostrane gospodarske koristi, veća sigurnost opskrbe i međunarodna stabilnost; naglašava da je čisti vodik jedan od kandidata za zamjenu fosilnih goriva i smanjenje emisija stakleničkih plinova u vojnim snagama; |
18. |
poziva Visokog predstavnika/potpredsjednika Komisije da do sredine 2023. predstavi procjenu ugljičnog otiska i učinka vanjskog djelovanja EU-a na okoliš kako bi se postavili temelji za doprinošenje ublažavanju klimatskih promjena; uzimajući u obzir osjetljivost procijenjenih informacija, dobivenih iz misija i operacija ZSOP-a, naglašava potrebu da se do 2023. razvije konkretna metodologija za kvantificiranje emisija stakleničkih plinova iz svih sigurnosnih i obrambenih aktivnosti EU-a, uključujući emisije iz proizvodnje, posjedovanja i rastavljanja, među ostalim kako bi se riješio sadašnji nedostatak pouzdanih i međunarodno usporedivih podataka; smatra da bi se Plan trebao iskoristiti za razvoj strategije i uspostavu jasnih nacionalnih obveza za smanjenje vojnih emisija, uključujući obvezno izvješćivanje UNFCCC-a i nacionalnih parlamenata o vojnim emisijama, s obzirom na to da bez izvješćivanja i transparentnosti neće inzistirati na smanjenju emisija ni načina utvrđivanja učinka preuzetih obveza; |
19. |
poziva na utvrđivanje dobrovoljnih ciljeva za smanjenje intenziteta emisija stakleničkih plinova vojnih misija i operacija te na sudjelovanje na putu prema klimatskoj neutralnosti do 2050., čime bi se dodatno poboljšala operativna učinkovitost; |
20. |
predlaže pokretanje pilot-projekta za mjerenje i kartiranje emisija stakleničkih plinova misija i operacija ZSOP-a; smatra da bi u tom pogledu EUFOR Althea bio dobar izbor; |
Sveobuhvatan i dosljedan pristup
21. |
poziva na koordinirano djelovanje kako bi se brzo smanjio i razmjer i opseg klimatskih promjena drastičnim smanjenjem emisija, kako bi se izbjegle znatne, ozbiljne ili katastrofalne posljedice za globalnu sigurnost u budućnosti; naglašava da svi elementi sigurnosti, uključujući infrastrukturu, institucije i politike, moraju biti otporni na klimatske promjene i da je potrebno brzo se prilagoditi njihovim učincima; |
22. |
snažno pozdravlja činjenicu da novi instrument Unije za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa dobro odražava hitnost i važnost brzog, snažnog i opsežnog vanjskog djelovanja u području klime; s tim u vezi pozdravlja činjenicu da Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju uključuje djelovanje u području klime i da će osigurati da se 30 % njegova sedmogodišnjeg proračuna koji iznosi 80 milijardi EUR namijeni podupiranju takvih djelovanja; poziva Komisiju da u potpunosti poštuje te ciljeve i da u svoje izračune uključi samo mjere s jasnom klimatskom dimenzijom; pozdravlja činjenicu da su ulaganja u fosilna goriva i mjere koje imaju štetne ili znatne negativne učinke na okoliš i klimu isključene iz financiranja; snažno pozdravlja klimatsku politiku Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (vidjeti pododjeljak 3.1. točku (d) Priloga III. Uredbi o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju); poziva Komisiju da prednost da mjerama kojima se povezivanjem ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbom na njih sa sprečavanjem sukoba i izgradnjom mira nastoje postići sveobuhvatni i uključivi rezultati; pozdravlja program Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u području okoliša i klimatskih promjena te istodobno naglašava potrebu da se u upravljanje okolišem, uključujući izgradnju institucija, uključi veća potpora nestabilnim državama pogođenima sukobima; zahtijeva da se u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju iskoristi puni potencijal za izgradnju mira povezanu s okolišem; smatra da bi pristup Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju klimatskoj sigurnosti trebao biti referentna točka za sva ostala vanjska djelovanja Unije te poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika da osigura da je posebno ZSOP usklađen s tim pristupom; poziva Komisiju i ESVD da iskoriste rezultate postojećih istraživanja o novim ranjivostima u pogledu klimatske sigurnosti, posebno u Sahelu, na Bliskom istoku i u istočnoj Africi; |
23. |
smatra da bi klimatska sigurnost trebala biti u potpunosti integrirana u instrumentarij Unije za sprečavanje sukoba i upravljanje krizama kako bi se ojačala otpornost nestabilnih država i pogođenog stanovništva; |
24. |
naglašava potrebu za jačanjem kapaciteta Unije za strateško predviđanje, rano upozoravanje, informiranost o stanju i analizu sukoba, uz korištenje kvalitativnih i kvantitativnih podataka i inovativnih metoda iz različitih izvora; ističe da bi, uz sustavnu suradnju s organizacijama civilnog društva, svoj doprinos strateškom predviđanju, izgradnji mira te klimi i istraživanju sukoba trebali dati i svemirski programi Unije, satelitski centar EU-a (SatCen) i Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), jedinica ESVD-a za sprečavanje sukoba, nacionalni istraživački centri, skupine za strateško promišljanje, nacionalne obavještajne službe i Zajednički istraživački centar; smatra da je iznimno važno da se takvo znanje koristi za pravilno osmišljavanje budućih misija, operacija i djelovanja uzimajući u obzir parametre koji se kreću od promjenjivih vremenskih uvjeta do lokalnog političkog konteksta; pohvaljuje ključnu ulogu europskih svemirskih programa kao što je Copernicus u razumijevanju klimatskih promjena i praćenju emisija stakleničkih plinova; podsjeća na to da decentralizirane agencije EU-a, a posebno SatCen, imaju jedinstvene kapacitete za prikupljanje podataka o klimatskim promjenama i njihovim sigurnosnim učincima diljem svijeta; konstatira da je svemirski program EU-a ključan za rješavanje sigurnosnih aspekata klimatskih promjena; pozdravlja napore koje SatCen ulaže u tom području; |
25. |
naglašava da načelo politike i programa temeljenih na podacima mora biti ključno za programe za klimatsku sigurnost; istodobno je svjestan ograničenja pristupa velikih podataka i kvantitativnih indeksa ekološkog stresa u pogledu predviđanja sukoba jer postoji rizik da se premala pozornost prida lokalnom društvenom kontekstu; podsjeća da u nekim nestabilnim zemljama nema pouzdanih podataka, među ostalim i zbog korupcije i slabih upravljačkih struktura, te bi se u tim slučajevima mogli upotrebljavati podaci približne vrijednosti; smatra da znanje i inicijative lokalnog stanovništva i civilnog društva imaju ključnu ulogu u naporima Unije za rješavanje učinaka klimatskih promjena na sukobe; |
26. |
poziva ESVD i Komisiju da zajamče da su rano upozoravanje i analiza sukoba na odgovarajući način povezani s ranim djelovanjem i odgovorima te da je moguće na smislen način provesti strateško predviđanje; u tom pogledu pozdravlja aktualnu analizu sukoba oko 60 zemalja koju provodi ESVD; podsjeća da je ključno da se klimatskim djelovanjem u obzir uzmu sukobi kako bi se izbjeglo nenamjerno nanošenje štete i doprinijelo miru kad god je to moguće; |
27. |
naglašava potrebu za individualnim pristupom prilagođenim specifičnoj situaciji na terenu, uključujući regionalno specifične analize i inicijative na lokalnoj razini; naglašava važnost jačanja otpornosti zajednica, kao i da je podupiranje lokalnog vlasništva i uključivih lokalnih upravljačkih struktura ključno za jamčenje održivosti mjera; naglašava da uključiv i odgovoran pristup lokalnom stanovništvu te učinkovitije mjere za zaštitu okoliša, npr. pristup ključnim resursima, također povećavaju sigurnost snaga i osoblja EU-a (sigurnost misija); izražava svoju punu potporu borcima za zaštitu okoliša s obzirom na to da su izloženi pojačanoj represiji u dijelovima svijeta; naglašava da države koje smanjuju sposobnost djelovanja boraca za zaštitu okoliša štete mnogim ljudima čije su vještine najpotrebnije i pritom narušavaju interese EU-a; |
28. |
poziva na međunarodnu suradnju kako bi se riješili izazovi povezani s ekološkom migracijom u cilju razvoja zajedničkih rješenja; poziva da se poseban naglasak stavi na pružanje odgovarajuće pomoći djeci i mladima; |
29. |
smatra da bi izgradnju mira povezanu s okolišem trebalo dodatno poduprijeti jer je jedno od sveobuhvatnih održivih i pravednih rješenja za učinke klimatskih promjena te ona može predstavljati i priliku za izgradnju mira, uz istodobno poticanje dijaloga i suradnje na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini (npr. u područjima upravljanja prirodnim resursima, pristupa zemljištu i vodi, zaštite okoliša, smanjenja rizika od katastrofa, prihvatu klimatskih izbjeglica, itd.) te pružanje mogućnosti za usvajanje transformacijskog pristupa za uklanjanje temeljnih uzroka sukoba i strukturnih pokretača marginalizacije; naglašava potrebu za povećanjem broja inicijativa za posredovanje prije sukoba, među ostalim s pomoću većih financijskih sredstava u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; naglašava da je potrebno na odgovarajući način pristupiti pitanjima u vezi s okolišem tijekom cijelog ciklusa sukoba, kao i situaciji nakon sukoba, jer sukobi mogu stanovništvo učiniti osjetljivijim na ekološki rizik ili dovesti do porasta kaznenih djela protiv okoliša ili devastacije (npr. krčenje šuma) u prostorima bez uprave; |
30. |
naglašava da bi djelovanje Unije u području klime trebalo biti uključivo, usmjereno na promicanje ravnopravnosti, primjenu pristupa EU-a koji se temelji na ljudskim pravima, promicanje dobrog upravljanja i provedbu programa za mlade, mir i sigurnost te programa za žene, mir i sigurnost u skladu s Akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost III.; posebno poziva na to da se podupru inicijative lokalnih organizacija žena, mladih i autohtonih naroda te da se iz njih izvuku pouke; |
31. |
isto tako naglašava potrebu za slanjem stručnjaka za klimatsku sigurnost u misije i operacije ZSOP-a, pozivajući države članice da podrže te napore imenovanjem takvih stručnjaka; predlaže da se delegacijama EU-a da posebna zadaća da poboljšaju izvješćivanje o upravljanju zemljištem i prirodnim resursima, kao i o povezanom socioekonomskom i političkom razvoju; naglašava da je važno da se relevantnim akterima EU-a povjeri i pomno praćenje stanja u regijama koje su snažno pogođene klimatskim promjenama i uništavanjem okoliša, kao što su Sahel, Rog Afrike i Pacifik, te razvoj mehanizama za praćenje, ocjenjivanje, dokumentiranje i javno komuniciranje o učinku, stečenim iskustvima i najboljim praksama u pogledu napora za postizanje sveobuhvatnih rezultata povezivanjem prilagodbe klimatskim promjenama i izgradnje mira; |
32. |
pozdravlja sve veću pažnju posvećenu povezanosti klime i sigurnosti i sudjelovanje glavnog tajnika NATO-a Jensa Stoltenberga na 26. Konferenciji stranaka UN-a o klimatskim promjenama u Glasgowu (COP26) te poziva na konkretnu suradnju EU-a i NATO-a u tom pogledu; |
Razmatranje operativne dimenzije
33. |
priznaje da se mnoge misije ZSOP-a provode u područjima koja su teško pogođena klimatskim promjenama, što povećava izazove za te misije; |
34. |
ističe da bi klimatske promjene mogle prouzročiti raseljavanje stanovništva i predstavljati izazove za područja operacija; poziva na jasnu osviještenost u pogledu sigurnosnih aspekata klimatskih promjena kao ključnog čimbenika s kojim će se vojne skupine morati suočiti, ne samo zbog njihova utjecaja na vojne operacije, nego i zbog predviđanja sve većeg internog raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama, a koje je već sada značajnije od raseljavanja uzrokovanog sukobima; napominje, međutim, da su oružane snage u pripravnosti za sigurnosne posljedice klimatskih promjena u svijetu; |
35. |
podržava usvajanje pristupa kojim se uzimaju u obzir klimatski faktori i čvrsto vjeruje da bi države članice trebale svim misijama i operacijama te svim aktivnostima Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF) dati mandat za veći doprinos integriranom pristupu za suočavanje s izazovima u pogledu klimatske sigurnosti, posebno u regijama Sahela i Roga Afrike, čime bi se također usmjerilo prema smanjenju troškova tih operacija (smanjenje potrošnje energije, korištenje novih izvora energije) i istovremeno poboljšalo operativne učinkovitosti tih misija; |
36. |
ističe da misije i operacije ZSOP-a i djelovanja EPF-a mogu doprinijeti jačanju otpornosti njihovih zemalja domaćina na klimatske promjene te naglašava da bi ostvarenje napretka u pogledu njihova lokalnog otiska trebalo biti uključeno u njihove izlazne strategije, ne utječući pritom na njihove glavne zadaće u pogledu sigurnosti i obrane, održivost i operativnu učinkovitost misija te sigurnost vojnog i civilnog osoblja; naglašava da je smanjenje operativne ovisnosti o fosilnim gorivima korisno za operativnu učinkovitost i djelotvornost, uključujući bolju sigurnost osoblja misija uslijed smanjenja logističkih lanaca opskrbe te jačanje vjerodostojnosti angažmana ZSOP-a u svjetlu globalnog vodstva EU-a u području klime; |
37. |
podsjeća da bi sve civilne i vojne misije i operacije ZSOP-a te djelovanja EPF-a trebali biti dio šire političke strategije osmišljene kako bi se doprinijelo sigurnosti ljudi i da bi se njima trebala nastojati povećati razina sigurnosti i stabilnosti; naglašava potrebu da se klimatska sigurnost i izgradnja mira povezana s okolišem integriraju u ažurirane koncepte EU-a o reformi sigurnosnog sektora i o razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji, jačajući otpornost relevantnih struktura lokalnog upravljanja, posebno u pogledu kvalitete sigurnosnih usluga, uključivosti (posebno kada je riječ o sudjelovanju i pravima različitih žena, mladih i marginaliziranih skupina), odgovornosti i transparentnosti; |
38. |
ističe da, trenutačno, ključni izazovi povezani s učincima klimatskih promjena zahtijevaju civilne misije u području sigurnosti, koje ne potpadaju pod temeljne djelatnosti oružanih snaga; |
39. |
poziva ESVD da zajamči da se u osmišljavanju civilnih misija i vojnih operacija vodi računa o klimatskim aspektima; naglašava da je potrebno hitno spriječiti djelovanja Unije u nestabilnim trećim zemljama kojima se doprinosi oskudici resursa, povećanju cijene ključnih resursa ili uništavanju okoliša i onečišćenju; ističe da je potrebno osmisliti infrastrukturu za misije i opskrbni lanac koji su otporni i osjetljivi na klimu i okoliš te što više energetski optimizirani i ugljično neutralni; smatra da je nužno masovno ulagati u istraživanje i razvoj ugljično neutralnih goriva i pogonskih sustava za vojna vozila na kopnu, moru i u zraku te iskoristiti nove tehnologije kao što su mobilni solarni sustavi, posebno za statičke značajke u cilju smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima, istovremeno osiguravajući najbolju moguću ravnotežu između operativnih rezultata i energetske učinkovitosti te da ne dođe novih ovisnosti o stranim akterima; |
40. |
predlaže uspostavu kurikuluma za obuku voditelja osposobljavanja na Europskoj akademiji za sigurnost i obranu kako bi se klimatska i ekološka pitanja uključila u uobičajeni sustav vojne obuke na taktičkoj i strateškoj razini; smatra da bi takve obuke trebale biti obvezan dio osposobljavanja prije raspoređivanja za profile savjetnika za klimatsku sigurnost u okviru misija i operacija ZSOP-a, kao i u delegacijama EU-a; |
41. |
smatra da bi se ugljični otisak vojne infrastrukture mogao optimizirati istraživanjem mogućnosti veće energetske učinkovitosti u smislu obnove i prilagođenog korištenja obnovljive energije; |
42. |
pozdravlja napore uložene u modernizaciju kako bi se oprema prilagodila ekstremnim temperaturnim varijacijama uzrokovanima klimatskim promjenama, posebno ekološki dizajniranim ćelijama u cilju osiguravanja trajnosti opreme; |
43. |
naglašava potrebu za jačanjem izgradnje mira povezane s okolišem i klimatske sigurnosti EU-a uključivanjem zadaća i potpora naporima u vezi s posredovanjem, dijalogom, zaštitom civila, rješavanjem sukoba i pomirenjem kako bi se ublažile klimatske napetosti među različitim zajednicama, koje se natječu oko oskudnih resursa kao što su poljoprivredno zemljište ili voda, i koje daju podstrek nasilnim naoružanim i ekstremističkim skupinama, dovode do oružanih sukoba ili čak međunacionalnih ratova; u tom pogledu naglašava da bi se prilagođene misije trebale, među ostalim, usredotočiti na integriranu izgradnju mira, izgradnju mira povezanu s okolišem i mjere za prilagodbu klimatskim promjenama, kao i na jačanje civilnih kapaciteta za sprečavanje sukoba; predlaže da se te prilagođene misije usmjere na sljedeće:
|
Uključivanje klimatskih promjena u razvoj vojnih kapaciteta
44. |
navodi da bi svi vojni kapaciteti i usluge kojima se koristi Unija i njezine države članice trebali doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva EU-a i prilagoditi se sve izazovnijim klimatskim uvjetima kako bi se, među ostalim, moglo zajamčiti ispunjavanje njihovih zadaća u EU-u i izvan njega; u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama smatra da postoji hitna potreba da oružane snage država članica prilagode svoje sposobnosti sve zahtjevnijim klimatskim uvjetima; |
45. |
poziva na procjenu učinka koji klimatske promjene imaju na promjenjive vremenske uvjete i učinka koji sve učestalije ekstremne vremenske pojave imaju na operativnu učinkovitost oružanih snaga te moguće zahtjeve u pogledu sposobnosti koji iz njih proizlaze; |
46. |
ističe da povećanje rashoda za obranu, imajući na umu potrebu da se održi razina ambicije naših vojski, ne bi smjelo dovesti do povećanja emisija te da bi dio rashoda za obranu trebao biti namijenjen ulaganjima u tehnologije i kapacitete kojima se znatno smanjuju emisije, kao što je elektrifikacija i korištenje ugljično neutralnih goriva, dodatno naglašavajući da su klimatski i ekološki aspekti postali ključni čimbenici; podsjeća da vojni stratezi i projektanti u EU-u i NATO-u već više od desetljeća rade na smanjenju ugljičnog otiska vojnih snaga; poziva EU i NATO da razviju zajedničku metodologiju kojom bi se saveznicima pomoglo da mjere emisije stakleničkih plinova iz vojnih aktivnosti i postrojenja te da utvrde ciljeve za smanjenje emisija; podsjeća da smanjenje energetskog otiska i potražnje za gorivom ima pozitivan učinak na sigurnost i učinkovitost misija; u tom pogledu pozdravlja aktivnosti EDA-e, posebno politiku „Go Green”, njezin koncept „zelene vojske”, njezinu radnu skupinu za energiju i okoliš, njezin Savjetodavni forum za održivu energiju u obrambenom i sigurnosnom sektoru te njegov inkubacijski forum o kružnom gospodarstvu u europskoj obrani; poziva na ubrzanje i proširenje takvih projekata te na njihovu neovisnu vanjsku evaluaciju; |
47. |
navodi da je EDA zaključila da se naknadnim smanjenjem potrošnje fosilnih goriva smanjuju troškovi i emisije, kao i ovisnost o neeuropskim izvorima, da se broj žrtava može znatno smanjiti zbog manjeg broja konvoja goriva koji su mete napadača, čime se oslobađaju resursi koji se koriste za zaštitu konvoja, te da se ukupni kapaciteti mogu učiniti učinkovitijima zahvaljujući povećanoj izdržljivosti, mobilnosti i autonomiji; podsjeća da povećanje udjela dekarboniziranih goriva u vojsci može, uz klimatsku neutralnost, pridonijeti povećanju sigurnosti opskrbe i strateške autonomije; ističe da velika potražnja za fosilnim gorivima i dugi opskrbni putovi uzrokuju veće troškove misija i operacija te povećavaju sigurnosni rizik za osoblje misija i izvođače; |
48. |
poziva DG DEFIS, države članice, ESVD i EDA-u da pri provedbi relevantnih fondova EU-a usvoje pristup koji uključuje niski energetski, ugljični i ekološki otisak i da redovito izvješćuju o napretku; naglašava da je primjena koordiniranog pristupa na razini EU-a posebno važna pri pokretanju istraživanja, razvoja, modernizacije ili inicijativa za udruživanje i dijeljenje, posebno u pogledu vojne tehnologije i tehnologije s dvojnom namjenom te kapaciteta; podsjeća da je strateški važno razvijati sve tehnološke aspekte i podmiriti trošak za čitavo razdoblje korištenja, zajedno sa standardizacijom i certifikacijom na razini EU-a, kako bi se postiglo da oprema bude prikladna za suočavanje s posljedicama klimatske krize; pozdravlja činjenicu da se sredstvima iz Europskog fonda za obranu doprinosi integraciji klimatskih aktivnosti u politike EU-a te postizanju cilja korištenja 30 % proračunskih sredstava EU-a za klimatske ciljeve, što je cilj utvrđen za proračun EU-a za razdoblje 2021. – 2027.; podsjeća da se aktivnosti istraživanja i razvoja mogu usmjeriti na rješenja za poboljšanje učinkovitosti, smanjenje ugljičnog otiska i postizanje održivih najboljih praksi; pozdravlja relevantna ulaganja u iznosu od 133 milijuna EUR predviđena u prvom godišnjem programu rada, ali napominje da to predstavlja samo 11 % ukupnog godišnjeg proračuna Europskog fonda za obranu; podsjeća na ulogu instrumenta NextGenerationEU u borbi protiv klimatskih promjena i poziva države članice da iskoriste sredstva iz svojih nacionalnih planova oporavka kako bi ulagale u zelenu tranziciju svoje vojne infrastrukture; |
49. |
ističe da je potrebno znatno povećati ulaganja u „zelenu” obranu, posebno tako što će se veći udio vojnih istraživanja i razvoja te istraživanja i razvoja s dvojnom namjenom (oprema, energija, itd.) koje financira EU posvetiti ugljično neutralnim gorivima i pogonskim sustavima za vojne zrakoplove, brodove i druga vozila, posebno u pogledu budućih velikih oružanih sustava (npr. zračni borbeni sustav budućnosti (FCAS) i europski glavni vojni tenkovi (EMBT)) te drugih sustava koji se razvijaju u okvirima koje pruža EU; naglašava da, s obzirom na dvojnu prirodu takvih ulaganja, ona imaju snažne pozitivne učinke prelijevanja na civilni sektor, posebno na oslabljeni sektor civilnog zrakoplovstva, u kojemu se nastoje pronaći manje energetski intenzivni i isplativiji poslovni modeli i tehnologije; stajališta je da bi se u cilju ograničavanja utjecaja na okoliš vojne opreme tijekom njezina životnog vijeka prednost mogla dati ekološkom dizajnu, pazeći pritom na najbolju moguću ravnotežu između operativnih rezultata i energetske učinkovitosti; smatra da bi se elektrifikacija vojne tehnologije trebala dodatno promicati i u velikoj mjeri financirati europskim subvencijama iz Europskog fonda za obranu, posebno u pogledu sustava oružja, ali i stanovanja, vojarni i povezanih sustava grijanja ili hlađenja, ili u državama članicama ili vojnim kampovima; podsjeća da je prilagodba obrambenih sredstava i njihove uporabe klimatskim promjenama odgovornost prvenstveno država članica te da EU kao takav još nema vlastite kapacitete; |
50. |
ističe da je nužno da EU kontinuirano prati i ublažava eventualne ranjivosti i/ili ovisnosti do kojih bi moglo doći zbog „elektrifikacije” europskih oružanih snaga, posebno kada je riječ o pristupu osnovnim sirovinama; ističe da ekologizacija europskih oružanih snaga, kao i njihova digitalizacija, ni u kojem slučaju ne smije dovesti do novih ranjivosti ili do toga da Europa i europski građani budu manje sigurni; |
51. |
poziva na uključivanje kriterija energetske učinkovitosti i načela kružnog gospodarstva u programe razvoja kapaciteta i smjernice za javnu nabavu, na temelju iskustava stečenih u državama članicama te u okviru aktivnosti EDA-e; traži od država članica da rade na optimizaciji procesa, ekološki prihvatljivom dizajnu sustava, izgradnji i radu sustava na temelju načela cirkularnosti, posebno u pogledu operativnih sjedišta i područnih ureda; poziva na jačanje uloge EDA-e, Europskog fonda za obranu i stalne strukturirane suradnje (PESCO) u pružanju potpore državama članicama, širenju nacionalnih najboljih praksi i organiziranju redovitih istorazinskih razmjena mišljenja o zelenoj obrani i ublažavanju klimatskih promjena; |
52. |
smatra da je vrijeme za razvoj novih projekata PESCO-a čiji je cilj utvrđivanje standarda i mjerila u pogledu energetske učinkovitosti, stvaranje novih kapaciteta ili udruživanje i modernizacija postojećih; poziva države članice da razmotre je li izvedivo da se PESCO iskoristi za uspostavu odreda vojnih inženjera koji se bave posljedicama prirodnih katastrofa uzrokovanih klimatskim promjenama i zaštitom infrastrukture u nestabilnim zemljama; naglašava važnost uključivanja periodičnih pregleda za procjenu napretka ostvarenog u takvim projektima i rješavanja nedostataka što je prije moguće; pohvaljuje ulogu zajedničkih operacija za spašavanje civila uslijed prirodnih katastrofa, kao što je francusko-nizozemsko osposobljavanje za upravljanje katastrofama HUREX na Karibima; |
53. |
ističe da bi klimatske promjene i uništavanje okoliša trebalo razmotriti u budućoj reviziji pakta za civilni ZSOP, posebno u pogledu uključivanja klimatskih i okolišnih aspekata u operativne zadaće i politiku osposobljavanja; |
Jačanje međunarodne suradnje i multilateralizma
54. |
podsjeća na važnost suradnje kao temelja vodeće uloge EU-a u borbi protiv klimatskih promjena, kako je utvrđeno u Planu; pozdravlja aktualne razmjene iskustava osoblja s osobljem UN-a i NATO-a te naglašava potrebu za bližom suradnjom u tom području; poziva ESVD i relevantne službe Komisije da dodatno uspostave dijalog s drugim partnerima, kao što su Afrička unija, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju, Kanada i Sjedinjene Američke Države; naglašava da postoji i potreba za rješavanjem problema trenutačnog nedostatka pouzdanih i međunarodno usporedivih podataka o potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova u obrambenom sektoru; |
55. |
ističe da se politike u području klimatske sigurnosti ne smiju usredotočiti samo na prilagodbu promjenama, ograničenjima resursa i višim razinama nepredvidljivosti, već i na poticanje dubljih promjena potrebnih za ponovnu uspostavu ekološke stabilnosti i ravnoteže na globalnoj razini; |
56. |
poziva na uključivanje poveznice klimatske sigurnosti kao novog prioritetnog područja za strateško partnerstvo UN-a i EU-a za mirovne operacije i upravljanje krizama; |
57. |
prima na znanje ambicioznu izjavu da NATO do 2050. postigne nultu neto stopu emisija ugljika; ističe činjenicu da su 22 države članice ujedno članice NATO-a i poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se pobrine za to da ciljevi, referentne vrijednosti i metodologija smanjenja emisija budu usklađeni u onom trenutku kada države članice budu imale jedinstvene snage; smatra da bi NATO i EU trebali odlučiti da će prema klimatskoj sigurnosti postupati kao prema novom području suradnje i konkretnog djelovanja; posebno poziva na uključivanje klimatskih promjena i sigurnosti kao novog i vrlo konkretnog područja suradnje u Treću zajedničku izjavu EU-a i NATO-a; |
58. |
ističe važnu ulogu parlamentarne diplomacije u jačanju međunarodnih veza u borbi protiv klimatskih promjena, među ostalim radom odbora i izaslanstava Europskog parlamenta, te poziva na veću usredotočenost na povezanost klime i sigurnosti; |
59. |
naglašava da je nedostatak financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena velika prepreka smislenom rješavanju problema klimatskih promjena i uspostavi klimatske sigurnosti; žali zbog činjenice da je međunarodna zajednica 2009. obećala sredstva u iznosu od 100 milijardi USD za financiranje borbe protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju, ali ta obveza nije ispunjena do konferencije COP26; |
o
o o
60. |
nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću i Komisiji. |
(1) SL L 170, 12.5.2021., str. 149.
(2) SL L 209, 14.6.2021., str. 1.