EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0541
Proposal for a COUNCIL IMPLEMENTING DECISION amending Implementing Decision 2013/463/EU on approving the macroeconomic adjustment programme for Cyprus
Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar
Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar
/* COM/2014/0541 final - 2014/0248 (NLE) */
Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar /* COM/2014/0541 final - 2014/0248 (NLE) */
OBRAZLOŽENJE Dana 25. lipnja 2012. Cipar je podnio zahtjev
za financijsku pomoć Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM). Dana 25.
travnja 2013. Vijeće je odlučilo (Odluka Vijeća 2013/236/EU) da
će Cipar strogo provoditi program makroekonomske prilagodbe, kojim će
se odgovoriti na posebne rizike za financijsku stabilnost europodručja
koji prijete iz Cipra i bit će usmjeren na uspostavu pouzdane i održive
ekonomske i financijske situacije na Cipru. Dana 24. travnja 2013. Upravno vijeće
ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te
je odobrilo Memorandum o razumijevanju o specifičnom uvjetovanju
gospodarske politike (u daljnjem tekstu „MOR”), a Komisiji je odobrilo da ga
potpiše u ime ESM-a. Dana 8. svibnja 2013. Upravno vijeće ESM-a odobrilo
je sporazum o instrumentu financijske pomoći. Program makroekonomske prilagodbe usmjeren je
na obnovu sigurnosti financijskog tržišta, ponovnu uspostavu stabilne
makroekonomske ravnoteže i pomoć gospodarstvu da ponovno ostvari održiv
rast. Kako bi se postigli ti ciljevi, program se temelji na tri stupa. Prvi je
stup strategija financijskog sektora utemeljena na restrukturiranju i smanjenju
financijskih institucija i jačanju mjera njegova nadzora, pri čemu
valja uložiti napore u rješavanje nestašice kapitala i nedostatne likvidnosti.
Drugi je stup ambiciozna strategija fiskalne konsolidacije, koja se nastavlja
na konsolidacijske napore započete 2012., posebno zahvaljujući
mjerama za smanjenje tekućih primarnih rashoda, povećanje državnih
prihoda, poboljšanje funkcioniranja javnog sektora i održavanje fiskalne
konsolidacije u srednjem roku. Cilj je popraviti prevelik deficit opće
države i u srednjem roku ostvariti stabilnu stopu smanjenja bruto javnog duga u
odnosu na BDP. Državna tijela obvezuju se na smanjenje deficita ispod razine od
3 % BDP-a do 2016. Treba održati dobru primjenu sredstava iz strukturnih i
drugih fondova EU-a te provedbu inicijativa politika EU-a usmjerenih na
povećanje broja radnih mjesta i rast. To će pridonijeti
dugoročnom rastu Cipra. Treći se stup sastoji od ambicioznog plana
strukturnih reformi čiji je cilj podržati konkurentnost te održiv i
uravnotežen rast u skladu s posebnim preporukama upućenima Cipru 2012. te
omogućiti ponovnu uspostavu makroekonomske ravnoteže. Imajući u vidu
preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi jamstva za mlade[1], treba proširiti
mogućnosti za mlade ljude i povećati njihove izglede za
zapošljavanje. Trogodišnjim programom obuhvaćeno je
razdoblje od sredine 2013. do sredine 2016. U skladu s
člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU, Komisija je u suradnji s ESB-om
i, po potrebi, MMF-om provela petu reviziju radi procjene napretka provedbe
dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i
socijalnog učinka. Zbog toga je MOR dopunjen na područjima reforme
financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi. U vezi s
financijskim sektorom u revidiranom je MOR-u predviđeno da državna tijela
razmotre daljnju liberalizaciju vanjskih mjera ograničavanja tek nakon
uspješna dovršenja sveobuhvatne ocjene i neometanog prijelaza u okvir
jedinstvenog nadzornog mehanizma. Ta će liberalizacija, uz pravodobno
savjetovanje s Komisijom, ESB-om i MMF-om te uz upućivanje obavijesti
ESM-u, biti u skladu s financijskom stabilnošću i dostatnim zaštitnim
slojevima likvidnosti. Revidiranim MOR-om predviđen je i ažurirani plan za
postupno ublaživanje tih mjera ograničavanja. Osim toga zahtijevaju se
daljnje mjere za bolje upravljanje banaka u odnosu na loše kredite.
Uključena je i odredba o zaključivanju nastavka revizije 2013. u vezi
s pojedinačnim financijskim institucijama, uvođenjem sankcija u
slučaju potrebe i objavom konačnih odluka. U revidiranom MOR-u
zahtijevaju se daljnje mjere za poboljšanje operativne sposobnosti zadružne
bankarske grupacije. Uključene su i dvije prethodne mjere – novi
sveobuhvatni okvir za uspostavu primjerenih postupaka u slučaju
insolventnosti pravnih i fizičkih osoba, koji donosi Vijeće, te
izmjene pravnog okvira za prisilne naplate u vezi s imovinom pod hipotekom, koje
donosi Zastupnički dom Republike Cipra – te se navode detalji o elementima
koje ti okviri trebaju sadržavati. U pogledu fiskalne politike, ciljani
primarni deficit za 2014. umanjen je na najviše 210 milijuna EUR
(1,3 % BDP-a), što je odraz fiskalnih rezultata u prvoj polovini 2014.
Osim toga u revidiranom se MOR-u zahtijeva podnošenje prijedloga kojim se
jamče fiskalna neutralnost reforme sustava socijalne skrbi i dostizanje
ciljanog fiskalnog deficita 2015., dok je ciljani primarni suficit za 2017. umanjen
kako bi se olakšala fiskalna prilagodba u razdoblju 2017. – 2018. U revidiranom
se MOR-u u vezi s fiskalno-strukturnim i strukturnim reformama navode daljnji
koraci za operacionalizaciju postupka privatizacije ciparske lučke uprave
i ciparskog državnog tijela za električnu energiju. U vezi s upravljanjem
prihodima i poreznom disciplinom zahtijevaju se imenovanje novog povjerenika i
dvoje njegovih zamjenika u novoj poreznoj upravi, uspostava zajedničke
baze podataka o poreznim obveznicima te donošenje potrebnog sekundarnog
zakonodavstva radi operacionalizacije proširenih ovlasti za ubiranje poreza.
Revidiranim MOR-om propisuje se da se reforma u području oporezivanja
nekretnina mora provesti 2015. U MOR-u je u vezi s reformom sustava socijalne
skrbi predviđeno stvaranje nacionalnog registra korisnika, na kojemu
će služba za praćenje temeljiti svoja izvješća o ocjeni
proračunske neutralnosti reforme sustava socijalne skrbi. U vezi s
uređivanjem tržišta nekretnina uključeni su dodatni zahtjevi kako bi
se ubrzalo izdavanje vlasničkih listova. U području turizma ocijenit
će se članci trenutačnog zakona o ciparskoj organizaciji za
turizam u pogledu mogućeg narušivanja tržišnog natjecanja, dok će se
u području energetike provesti preliminarna procjena tehničkog i
ekonomskog potencijala za daljnje povećanje proizvodnje električne
energije iz obnovljivih izvora te troškova različitih obnovljivih izvora u
odnosu na konvencionalne primarne izvore energije. Revidiranim MOR-om zahtijeva
se od državnih tijela da osmisle mjere za povećanje sposobnosti i
neovisnosti ciparskog regulatornog tijela za energetiku. Nakon stupanja na
snagu Uredbe (EU) br. 472/2013 program makroekonomske prilagodbe sad treba
donijeti u obliku provedbene odluke Vijeća. Radi pravne jasnoće i
sigurnosti Komisija predlaže ponovno donošenje programa na temelju članka
7. stavka 2. Uredbe 472/2013. Sadržaj programa u osnovi je jednak onome
odobrenom Odlukom Vijeća 2013/236, ali obuhvaća i rezultate revizije
provedene u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236. Istovremeno se
predlaže stavljanje izvan snage Odluke Vijeća 2013/236/EU. Predloženom odlukom osigurava se potpuna
usklađenost između okvira višestranog nadzora Unije uspostavljenog
Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i uvjeta politika na kojima se
temelji program ekonomske prilagodbe. Posebno se člankom 10. Uredbe (EU)
br. 472/2013 predviđa dosljednost u obvezama izvješćivanja i
praćenja. 2014/0248 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o
odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o
jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama
članicama europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete
ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost,[2] a posebno njezin
članak 7. stavke 2. i 5., uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije, budući da: (1) Uredba (EU) br. 472/2013
primjenjuje se na države članice koje već u trenutku njezina stupanja
na snagu primaju financijsku pomoć, uključujući pomoć
Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM). (2) Uredbom (EU) br. 472/2013
utvrđena su pravila za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe za
države članice koje primaju financijsku pomoć, koja moraju biti u
skladu s odredbama Ugovora o uspostavljanju Europskog stabilizacijskog
mehanizma (ESM). (3) Nakon zahtjeva za financijsku
pomoć ESM-a, koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25.
travnja 2013. Odlukom 2013/236/EU[3]
odlučilo da Cipar mora dosljedno provoditi program makroekonomske
prilagodbe. (4) Dana 24. travnja 2013.
Vijeće guvernera ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu
za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom
uvjetovanju gospodarske politike i to da ga potpiše Komisija u ime ESM-a. (5) U skladu s člankom 1.
stavkom 2. Odluke 2013/236/EU Komisija je u suradnji s Europskom središnjom
bankom (ESB) i, po potrebi, Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) provela
petu reviziju radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove
učinkovitosti te gospodarskog i socijalnog učinka. Na temelju te
revizije postojeći je program makroekonomske prilagodbe dopunjen, što
odražava korake koje su ciparska državna tijela poduzela do drugog
tromjesečja 2014. (6) Nakon što je na snagu stupila
Uredba (EU) br. 472/2013, program makroekonomske prilagodbe prihvaćen
je u obliku provedbene odluke Vijeća[4].
Radi pravne jasnoće i sigurnosti program je ponovno prihvaćen na
temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa
ostao je jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom Vijeća 2013/236/EU,
ali je uključivao i rezultate revizije provedene u skladu s člankom
1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU. Istodobno je Odluka 2013/236/EU stavljena
izvan snage. (7) Provedbena odluka Vijeća
2013/463/EU već je izmijenjena Odlukom 2014/169/EU. U svjetlu najnovijih
kretanja trebalo bi je ponovno izmijeniti. (8) Komisija je u suradnji s
ESB-om i MMF-om provela petu reviziju radi procjene napretka provedbe
dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i
socijalnog učinka. Na temelju toga program bi trebalo izmijeniti u
području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih
reformi, osobito u vezi sa sljedećim: i. osiguravanjem ažuriranog plana za
postupno ublaživanje vanjskih ograničenja, na što se državna tijela
obvezuju tek nakon dovršenja sveobuhvatne ocjene i neometanog prijelaza u okvir
jedinstvenog nadzornog mehanizma; ii. daljnjim mjerama za bolje upravljanje
banaka u odnosu na loše kredite; iii. zahtjevom za zaključivanje nastavka
revizije 2013. u vezi s pojedinačnim financijskim institucijama,
uvođenje sankcija u slučaju potrebe i objavu konačnih odluka;
iv. daljnjim mjerama za poboljšanje operativne sposobnosti zadružne bankarske
grupacije; v. novim sveobuhvatnim okvirom za uspostavu primjerenih postupaka u
slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba, koji donosi
Vijeće, te izmjenom pravnog okvira za prisilne naplate u vezi s imovinom
pod hipotekom, koje donosi Zastupnički dom Republike Cipra (riječ je
o dvjema prethodnim mjerama), uz detalje o elementima koje ti okviri trebaju sadržavati;
vi. umanjivanjem ciljanog primarnog deficita za 2014. na najviše
210 milijuna EUR (1,3 % BDP-a) kako bi se izrazili fiskalni
rezultati u prvoj polovini 2014., podnošenjem prijedloga kojim se jamče
fiskalna neutralnost reforme sustava socijalne skrbi i dostizanjem ciljanog
fiskalnog deficita 2015., dok je ciljani primarni suficit za 2017. umanjen na
2,5 % BDP-a kako bi se olakšala fiskalna prilagodba u razdoblju 2017. –
2018.; vii. poduzimanjem daljnjih koraka za operacionalizaciju postupka privatizacije
ciparske lučke uprave i ciparskog državnog tijela za električnu
energiju; viii. imenovanjem novog povjerenika i dvoje njegovih zamjenika u
novoj poreznoj upravi, uspostavom zajedničke baze podataka o poreznim
obveznicima te donošenjem potrebnog sekundarnog zakonodavstva radi
operacionalizacije proširenih ovlasti za ubiranje poreza; ix. reformom u
području oporezivanja nekretnina koja bi se trebala provesti 2015.; x.
dodavanjem zahtjeva u cilju bržeg izdavanja vlasničkih listova; xi. predstavljanjem
nacrta akcijskog plana za smanjenje broja neriješenih sudskih predmeta,
detaljnom statistikom o neriješenim predmetima i trajanjem postupaka te
osnivanje upravnog suda; xii. ocjenom članaka u trenutačnom zakonu o
ciparskoj organizaciji za turizam koji bi mogli narušiti tržišno natjecanje;
xiii. preliminarnom procjenom tehničkog i ekonomskog potencijala za
daljnje povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih
izvora te troškova različitih obnovljivih izvora u odnosu na konvencionalne
primarne izvore energije, uz uključivanje mjera za povećanje
sposobnosti i neovisnosti ciparskog regulatornog tijela za energetiku. (9) Tijekom provedbe
sveobuhvatnog paketa politika Cipra Komisija bi trebala davati dodatne savjete
za politike i tehničku pomoć u posebnim područjima. Ako država
članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe ima
nedovoljne administrativne kapacitete, mora zatražiti tehničku pomoć
od Komisije, koja u tu svrhu može uspostaviti skupinu stručnjaka. (10) Pri pripremi, provedbi,
praćenju i ocjenjivanju programa makroekonomske prilagodbe ciparska bi
državna tijela trebala, u skladu s postojećim nacionalnim pravilima i
praksom, zatražiti stajalište socijalnih partnera i organizacija civilnog
društva, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Članak 2. Provedbene odluke 2013/463/EU
mijenja se kako slijedi: (1.) Stavak 5. zamjenjuje se
sljedećim: „5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg
financijskog sektora Cipar i. nastavlja provoditi restrukturiranje bankarskog
sektora i sektora zadružnih kreditnih institucija; ii. nastavlja jačati
nadzor i regulaciju u kontekstu tekućeg prijelaza u okvir jedinstvenog
nadzornog mehanizma; iii. provodi reformu okvira za restrukturiranje duga; iv.
u skladu sa svojim planom aktivnosti postupno ukida mjere ograničavanja,
uz istodobnu zaštitu financijske stabilnosti. Programom se predviđaju
sljedeće mjere i ishodi: (a)
osiguranje pomnog praćenja stanja likvidnosti
bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja
kapitala (inter alia, ograničenja podizanja, isplata i transfera
gotovine) pomno će se pratiti. Postupno ublaživanje vanjskih mjera
ograničavanja u skladu je sa stabilnošću financijskog sektora i
pridonosi očuvanju dostatnih zaštitnih slojeva likvidnosti. Ciparska središnja
banka (CSB) provodit će izravni nadzor primjene ograničenja i po
potrebi poduzimati odgovarajuće nadzorne mjere. Daljnja liberalizacija
vanjskih mjera ograničavanja državna će tijela razmatrati tek nakon
što se uspješno zaključe sveobuhvatna ocjena i neometan prijelaz u okvir
jedinstvenog nadzornog mehanizma. Cilj je primjenjivati kontrole samo tijekom
razdoblja u kojem je to strogo potrebno radi smanjenja ozbiljnih rizika za
stabilnost financijskog sustava. Nakon rezultata sveobuhvatne ocjene plan
postupnog ublaživanja mjera ograničavanja bit će ažuriran i
objavljen. Planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se
oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realno
odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjuju ovisnost o
posuđivanju od središnjih banaka, izbjegavajući pritom rasprodaju
imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu; (b)
prilagodba minimalnih kapitalnih zahtjeva, uz
uzimanje u obzir pokazatelja ocjene bilance i testa otpornosti u cijelom EU-u; (c)
osiguravanje službenog odobrenja svakog plana
restrukturiranja u skladu s pravilima o državnim potporama prije nego što se
državna potpora pruži. Banke s nedostatkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu
dostatne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima
pružanja državne potpore. Banke za koje postoje planovi restrukturiranja
izvješćuju o napretku provedbe tih planova; (d)
jamstvo za uspostavu i funkcioniranje kreditnog
registra; (e)
uzimanje u obzir prijelaza u okvir jedinstvenog
nadzornog mehanizma, osiguranje cjelovite primjene regulatornog okvira u vezi s
davanjem kredita, umanjenjem vrijednosti imovine i rezerviranjem sredstava; (f)
uvođenje obveznih zahtjeva za objavu podataka
kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju vlasti i tržište o
napretku u restrukturiranju svojeg poslovanja; (g)
osiguranje revizije Direktive o upravljanju u kojoj
se, među ostalim, određuje uzajamno djelovanje između odjela
banaka za unutarnju reviziju i nadzornika banaka; (h)
jačanje upravljanja banaka,
uključujući zabranu davanja kredita neovisnim članovima odbora
ili osobama povezanima s njima; (i)
osigurano zapošljavanje potrebnog osoblja i
provedba izmjena potrebnih u svjetlu novih nadležnosti koje preuzima CSB,
uključujući razdvajanje funkcija rješavanja i nadzora te prenošenja
Jedinstvenog pravilnika te Direktive o oporavku i sanaciji banaka i Direktive o
sustavu depozitnih jamstava u nacionalno pravo; (j)
bolje upravljanje lošim kreditima, uz uzimanje u
obzir kretanja i rokove u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. Time je
osobito obuhvaćeno sljedeće: revizija kodeksa ponašanja i bankovne
politike i prakse u području upravljanja dospjelim nenaplaćenim
potraživanjima; praćenje ciljeva restrukturiranja kako ih je postavio CSB;
mjere koje omogućuju zajmodavcima da pribave odgovarajuće financijske
informacije o financijskom stanju zajmoprimaca te da u slučaju
zajmoprimaca koji ne poštuju svoje obveze mogu zahtijevati i dobiti odobrenje
za zapljenu njihove financijske imovine i prihoda te je obaviti; mjere koje
omogućuju i olakšavaju zajmodavcima da bez pristanka zajmoprimca prenesu
postojeće pojedinačne kredite, uključujući cijeli kolateral
i vrijednosne papire, na treće osobe; (k)
ublaživanje ograničenja u vezi s oduzimanjem
kolaterala. Uz navedeno u pripremi je i zakonodavstvo na temelju sveobuhvatnog
reformnog okvira kojim se uspostavljaju odgovarajući postupci u
slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba te osigurava
neometano i učinkovito funkcioniranje revidiranih okvira prisilne naplate
i insolventnosti. Nadalje, nakon reforme novi se pravni okvir za
restrukturiranje duga privatnog sektora revidira i po potrebi se utvrđuju
dodatne mjere; (l)
dovršetak usklađivanja regulacije i nadzora
zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i nadzorom komercijalnih banaka; (m)
osiguravanje toga da zadružna bankarska grupacija
pravodobno i cjelovito provede usuglašeni plan restrukturiranja te poduzme
daljnje mjere za povećanje svoje operativne sposobnosti, osobito u
području dospjelih nenaplaćenih potraživanja, informacijskog sustava upravljanja,
upravljanja i rukovođenja; (n)
daljnje jačanje okvira za suzbijanje pranja
novca te provedba akcijskog plana kojim se osigurava primjena poboljšanih
praksi u pogledu dubinske provjere klijenata i transparentnosti poslovnih
subjekata, u skladu s najboljom praksom, uz ugradnju testa otpornosti u redoviti
neizravni nadzor banaka.” (2.) U stavku 8. točka (e)
zamjenjuje se sljedećim: „(e) donošenje propisa radi stvaranja solidnog
sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države ili polujavna
poduzeća te provođenje plana privatizacije kojim se pridonosi
poboljšanju ekonomske učinkovitosti i obnovi održivosti duga;” (3.) Stavak 13. zamjenjuje se
sljedećim: „13. Sudski se postupci ubrzavaju, a neriješeni
sudski predmeti rješavaju se do kraja programa. Cipar poduzima inicijative za
jačanje konkurentnosti svojeg turističkog sektora provedbom
konkretnog akcijskog plana i postizanjem kvantificiranih ciljeva,
utvrđenih među ostalim i u nedavno revidiranoj turističkoj strategiji
2011. ‑ 2015., te izmjenom zakona o ciparskoj organizaciji za turizam,
odnosno onih njegovih članaka kojima se može narušiti tržišno natjecanje u
turističkom sektoru. Cipar provodi strategiju zrakoplovne politike za
prilagodbu ciparske vanjske zrakoplovne politike, uzimajući u obzir
vanjsku politiku i sporazume EU-a u području zrakoplovstva, uz istodobno
osiguranje dostatne zračne povezanosti.” (4.) U stavku 14. točka (b)
zamjenjuje se sljedećim: „(b) sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima
i organizacije tržišta za restrukturirani energetski i plinski sektor,
uključujući preliminarnu procjenu potencijala za povećanje
proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora; i” (5.) Stavak 16. zamjenjuje se
sljedećim: „16. Dok razvija
sveobuhvatnu i usklađenu strategiju rasta, Cipar je ugrađuje u svoj
nacionalni institucionalni okvir, jačajući tako učinke
tekuće reforme javne uprave, reforme upravljanja javnim financijama, druge
obveze u vezi s ciparskim programom makroekonomske prilagodbe i mjerodavnih
inicijativa EU-a, uzimajući u obzir Sporazum o partnerstu za primjenu
sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Strategiju rasta
će razvijati, usklađivati i provoditi jedinstveno tijelo koje će
proizaći iz već uspostavljene radne skupine za rast i bit će
uvršteno u nacionalni institucionalni okvir.” Članak 2. Ova je Odluka upućena Republici Cipru. Sastavljeno u Bruxellesu Za
Vijeće Predsjednik
[…] [1] SL C 120, 26.4.2013., str. 1. [2] SL L 140, 27.5.2013., str. 1. [3] Odluka Vijeća 2013/236/EU od 25. travnja 2013.
upućena Cipru o posebnim mjerama za ponovnu uspostavu financijske
stabilnosti i održivog rasta (SL L 141, 28.5.2013., str. 32.) [4] Provedbena odluka Vijeća 2013/463/EU od 13. rujna
2013. o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i stavljanju
izvan snage Odluke 2013/236/EU (SL L 250, 20.9.2013., str. 40.)