EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0472
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the Document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the protection of undisclosed know-how and business information (trade secrets) against their unlawful acquisition, use and disclosure
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA uz dokument Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti neobjavljenih znanja i iskustva i poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja, korištenja ili odavanja
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA uz dokument Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti neobjavljenih znanja i iskustva i poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja, korištenja ili odavanja
/* SWD/2013/0472 final */
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA uz dokument Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti neobjavljenih znanja i iskustva i poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja, korištenja ili odavanja /* SWD/2013/0472 final */
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA uz dokument Prijedlog Direktive Europskog
parlamenta i Vijeća o zaštiti neobjavljenih znanja i
iskustva i poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja,
korištenja ili odavanja
1. Uvod i savjetovanje Komisija je 3. ožujka 2010. donijela
strategiju o pametnom, održivom i uključivom rastu (Europa 2020.) kojom se
zahtijeva jačanje znanja i inovacija kao pokretača gospodarskog rasta
Unije. U okviru vodeće inicijative „Unije inovacija” Komisija se obvezala
poduzećima poboljšati okvirne uvjete za inovacije, među ostalim,
poboljšanjem intelektualnog vlasništva. U tom kontekstu Komisija je 24. svibnja 2011.
donijela sveobuhvatnu strategiju u cilju postizanja neometanog funkcioniranja unutarnjeg
tržišta za intelektualno vlasništvo. Svaki patent, dizajn ili žig počinju kao
tajna (pokretanje novog proizvoda, budući revolucionarni lijek, prototip
novog automobilskog motora itd.). Sve dok ne steknu pravo intelektualnog
vlasništva, poduzeća podliježu krađama vrijednih istraživačkih
informacija i znanja. Zakonodavstvom o poslovnoj tajni smanjuju se rizici s
kojima se suočavaju inovacijska poduzeća i istraživačka tijela
jer se njima predviđaju pravni mehanizmi zaštite od neovlaštenog pribavljanja
rezultata istraživanja i razvoja, znanja i iskustva te ostalih vrijednih
podataka. Poslovna tajna ključna je za
zajednička istraživanja i otvorene inovacije na unutarnjem tržištu,
čime se zahtijeva razmjena vrijednih informacija među višestranim
partnerima u državama članicama. Međutim, u Uniji je poslovna tajna
nedovoljno zaštićena. Inovacijska poduzeća i istraživačke
institucije u sve većoj su mjeri izložene neovlaštenom pribavljanju i
unutar i izvan Unije, a zbog nedostatka zajedničkog i čvrstog pravnog
okruženja onemogućeno im je ostvarenje potpunog potencijala kao
pokretača gospodarskog rasta i zapošljavanja. Ovom procjenom utjecaja analiziraju se
temeljni uzroci problema te njihova moguća rješenja. Službe Komisije koristile su vanjsko
stručno znanje. U okviru dviju vanjskih studija analizirala se pravna
zaštita poslovne tajne u EU-u kao i s time povezana literatura iz područja
ekonomije. U okviru jedne od tih studija 537 poduzeća sudjelovalo je u
anketi (anketa iz 2012.), a službe Komisije provele su javno savjetovanje s 386
ispitanika. 2. Kontekst politika,
definicija problema i supsidijarnost Postoje dokazi da poduzeća, neovisno o
veličini, pridaju barem jednaku važnost poslovnim tajnama kao i patentima
i ostalim oblicima intelektualnog vlasništva. Poslovne tajne osobito su važne
malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima. Poslovne
tajne jednako su važne i za zaštitu netehnoloških inovacija. Uslužna
industrija, čiji je udio u BDP-u EU-a veći od 70 %, više se
oslanja na poslovne tajne, a manje na patente nego što je to slučaj s
proizvodnim sektorom. Zbog gospodarske vrijednosti poslovne tajne
konkurenti mogu pokušati neovlašteno pribavljati poslovnu tajnu npr.
krađom, neovlaštenim umnožavanjem, kršenjem obveza o povjerljivosti itd. te
je nakon toga zloupotrijebiti. Određeni trendovi (globalizacija,
eksternalizacija, duži nabavni lanci, veće korištenje informacijskih i
komunikacijskih tehnologija itd.) pokazuju da se rizici neovlaštenog
pribavljanja poslovne tajne s vremenom povećavaju. Jedno od pet
poduzeća koje je sudjelovalo u anketi izjavilo je da je unutar EU-a u
posljednjih deset godina doživjelo pokušaj ili čin neovlaštenog
pribavljanja. Unatoč važnosti poslovne tajne i s njome
povezanih prijetnji pravni okvir u EU-u ne pridaje dovoljnu pažnju toj pojavi.
Ne postoje pravila na razni EU-a, dok je zaštita od neovlaštenog pribavljanja
poslovne tajne predviđena nacionalnim propisima neujednačena. Mali
broj država članica posebno se bavi pitanjem neovlaštenog pribavljanja
poslovne tajne u okviru građanskog ili kaznenog prava, dok se većina
njih oslanja na opće zakonodavstvo o nepoštenom tržišnom natjecanju ili
odštetno pravo te neke odredbe kaznenog prava. Zbog razlika u nacionalnim zakonodavstvima
dolazi do rascjepkanosti pravne zaštite poslovne tajne od neovlaštenog
pribavljanja na unutarnjem tržištu. To je prikazano u sljedećoj tablici u
kojoj se uspoređuju propisi država članica u odnosu na važne mjere
koje bi takva pravna zaštita trebala osigurati: Rascjepkanost pravne zaštite (odabrane mjere) Izvor podataka: Baker & McKenzie (2013.) Odabrane mjere || AT || BE || BG || CY || CZ || DE || DK || EE || EL || ES || FI || FR || HU || IE || IT || LT || LU || LV || MT || NL || PL || PT || RO || SE || SI || SK || UK Definicija poslovne tajne u građanskom pravu || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Dostupnost sudskih naloga protiv trećih strana u dobroj vjeri || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Sudski nalozi koji nisu vremenski ograničeni || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Dostupnost naloga o uništenju poslovne tajne/robe koja se na njoj temelji || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Izračun naknade štete na temelju pravednih tantijema || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Pravila postupka kojim se osigurava očuvanje tajnosti (građanski postupak) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Dovoljni kazneni propisi || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || N. B. Crno osjenčan kvadrat znači da predmetna mjera nije predviđena nacionalnim zakonodavstvom –
(a) opseg zaštite: mali broj država članica
propisuje poslovnu tajnu i neovlašteno pribavljanje, a neke uopće nemaju
posebne odredbe o poslovnoj tajni; –
(b) pravna sredstva: dostupnost mjera zabrane u
cilju sprječavanja svih vrsta trećih strana od neovlaštenog
korištenja poslovne tajne (npr. u slučaju kada se neovlašteno pribavljena
poslovna tajna prenese trećoj strani u dobroj vjeri; nije uvijek
moguće dobiti sudske naloge koji nisu vremenski ograničeni; nalozi o
uništenju robe koja proizlazi iz povrede te o uništenju neovlašteno
pribavljenih informacija ili njihovu vraćanju izvornom nositelju poslovne
tajne nisu uvijek dostupni; tradicionalna pravila o izračunu naknade štete
(stvarni gubitci/izgubljena dobit) čestu su neprikladna u slučajevima
neovlaštenog pribavljanja poslovne tajne, a alternativne metode (npr. iznos
tantijema koji bi se trebao isplatiti na temelju ugovora o licenciji) nisu
dostupne u svim državama članicama; –
(c) osiguravanje povjerljivosti poslovne tajne
tijekom građanskog postupka: nacionalni propisi često su nedostatni
za osiguravanje povjerljivosti, što može dovesti do konačnog gubitka
poslovne tajne ako žrtva odluči pokrenuti sudski spor. Zbog tog rizika
žrtve neovlaštenog pribavljanja poslove tajne često su obeshrabrene
zatražiti pravnu zaštitu i –
(d) krađa poslovne tajne kazneno je djelo u
mnogim, ali ne i svim državama članicama, a sankcije se mogu znatno
razlikovati. Zbog rascjepkane zaštite korištenje sudskog
postupka u cilju zaštite poslovne tajne u slučajevima kada ju neovlašteno
pribave treće strane u prekograničnom okruženju nepouzdan je
instrument zaštite intelektualnog vlasništva. Time se smanjuje i zaštita koja
se inovatorima u EU-u nudi od robe koja je proizvedena koristeći njihove
ukradene poslovne tajne i koja potječe iz trećih zemalja. Praksa
pokazuje da nacionalni propisi nisu privlačni nositeljima poslovne tajne
jer poduzeća teško uspijevaju sudski zaštititi svoje poslovne tajne koje
su neovlašteno pribavljene. Utvrđena su dva glavna problema: 1. Nedovoljni poticaji za prekogranične
inovacijske aktivnosti. Ako postoji rizik neovlaštenog pribavljanja poslovne
tajne zbog neučinkovite pravne zaštite, to utječe na pokretanje
inovacijskih aktivnosti (uključujući prekograničnu razinu) zbog:
–
i. niže očekivane razine inovacija koje se
temelje na poslovnoj tajni i većih troškova njezine zaštite. S jedne
strane, što je veća vjerojatnost da će se poslovna tajna jednog dana
neovlašteno pribaviti, a da njezin nositelj vjerojatno neće moći
dobiti naknadu štete, on može očekivati manji povrat ulaganja. S druge
strane, što je slabija pravna zaštita, svaki inovator mora više ulagati u
vlastite mjere zaštite. U anketi iz 2012. 35 % ispitanika izjavilo je da
su „povećani troškovi zaštitnih mjera” izravna posljedica činova (ili
pokušaja) neovlaštenog pribavljanja i –
ii. većih poslovnih rizika prilikom razmjene
poslovne tajne. Na primjer, prema anketi iz 2012. 40 % poduzeća EU-a
suzdržalo bi se od razmjene poslovne tajne s ostalim stranama zbog straha da bi
se povjerljivost podataka mogla izgubiti zlouporabom ili objavom bez njihova
dopuštenja. 2. Ugrožene su konkurentne prednosti temeljene
na poslovnoj tajni (smanjena konkurentnost): rascjepkanom pravnom zaštitom
unutar EU-a ne jamči se usporedivi opseg zaštite i razina sudske zaštite u
okviru unutarnjeg tržišta, čime su ugrožene konkurentne prednosti
temeljene na poslovnoj tajni, neovisno o tome odnose li se na inovacije te se
ugrožava konkurentnost nositelja poslovne tajne. Primjerice, procjenjuje se da
bi se zbog neovlaštenog pribavljanja poslovne tajne prihodi u europskoj
kemijskoj industriji, koja se u znatnoj mjeri temelji na inovaciji procesa
zaštićenih poslovnom tajnom, mogli smanjiti i do 30 %. Time se
ugrožava i sposobnost inovatora da steknu odgovarajući povrat ulaganja
korištenjem svoje poslovne tajne. To negativno utječe na inovacijska
poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, te je ugrožena suradnja u
području inovacija na unutarnjem tržištu. Zbog različitih
razina zaštite neka poduzeća spremnija su rješavati izazove gospodarstva
temeljenog na informacijama te koristiti učinkovitu infrastrukturu
intelektualnog vlasništva. Zbog rascjepkanosti pravnog okvira inovatori nisu u
mogućnosti iskoristiti potpuni potencijal na unutarnjem tržištu. To ima
popratni učinak na ulaganja, zapošljavanje i gospodarski rast. U nedostatku djelovanja na razini EU-a (osnovni
scenarij) negativne posljedice koje proizlaze iz slučajeva
neovlaštenog pribavljanja poslovne tajne i dalje se neće učinkovito
rješavati pravnim sredstvima koje države članice stavljaju na raspolaganje
nositeljima poslovne tajne u cilju njihove zaštite. 3. Supsidijarnost Djelovanje na razini EU-a moglo bi se
temeljiti na članku 114. Ugovora o funkcioniranju EU-a jer su poboljšanje
uvjeta za inovacije i poboljšanje učinkovitosti intelektualnog vlasništva
na unutarnjem tržištu glavni elementi inicijative. Poštovalo bi se načelo supsidijarnosti
jer države članice ne mogu same ostvariti ciljeve inicijative. Djelovanje
na razini EU-a osobito je potrebno kako bi se uspostavio pravni okvir kojim bi
se mogla zaštititi i time unaprijediti prekogranična razmjena poslovnih
tajni povezanih s inovacijama među istraživačkim i poslovnim
partnerima osiguravajući da se koristi od neovlaštenog pribavljanja takvih
informacija svedu na minimum ili se u potpunosti uklone. Ta razmjena
informacija ključna je za korištenje inovacija u EU-u te za razvoj i
istraživanje. 4. Ciljevi Opći cilj:
osigurati konkurentnost europskih poduzeća i istraživačkih tijela,
koja se temelji na odgovarajućoj zaštiti neobjavljenih znanja i iskustva
te poslovnih informacija (poslovne tajne) i poboljšati uvjete/okvire za
stvaranje i korištenje inovacija i prijenos znanja unutar jedinstvenog tržišta. Posebni cilj:
poboljšati učinkovitost pravne zaštite poslovne tajne od neovlaštenog
pribavljanja unutar jedinstvenog tržišta. Taj posebni cilj dio je šire strategije EU-a
za promicanje i poboljšanje učinkovitosti infrastrukture intelektualnog
vlasništva na unutarnjem tržištu uzimajući u obzir ciljeve strategije
Europa 2020. u pogledu inovacija (Unija inovacija). Cilj je u skladu s međunarodnim obvezama
EU-a i njegovih država članica u tom području (Sporazum o trgovinskim
aspektima prava intelektualnog vlasništva). 5. Usporedba mogućnosti
politike Sažetak usporedbe opcija || Učinkovitost* [po operativnom cilju] || Učinkovitost i troškovi** Mogućnosti politike || Usporedivi opseg zaštite || Dovoljna i usporediva razina pravne zaštite || Očuvanje povjerljivosti u sudskom postupku || Odvraćanje || Troškovi || Učinkovitost 1. status quo || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Informacije/svijest o postojećim instrumentima pravne zaštite u slučaju neovlaštenog pribavljanja poslovne tajne. || 0 || 0/+ || 0 || 0/+ || V || N 3. Nezakonitost činova neovlaštenog pribavljanja poslovne tajne. || ++ || + || + || + || S || S 4. Usklađenost nacionalnih propisa o pravnim sredstvima u okviru građanskog prava u odnosu na neovlašteno pribavljanje poslovne tajne || ++ || ++ || ++ || ++ || S || V 5. Usklađenost nacionalnih propisa o pravnim sredstvima u okviru građanskog i kaznenog prava u odnosu na neovlašteno pribavljanje poslovne tajne || +++ || ++ || ++ || +++ || V || S * Usporedba u odnosu na osnovnu vrijednost: --- vrlo
znatno pogoršanje situacije; -- znatno pogoršanje situacije; - neznatno
pogoršanje; 0 bez promjene; + neznatno poboljšanje; ++ znatno poboljšanje; +++
vrlo znatno poboljšanje. **
Ukupna ocjena mogućnosti u odnosu na ostvarenje ciljeva. N: nisko; S:
srednje; V: visoko. U okviru mogućnosti 1. troškovi zaštitnih
mjera i dalje bi bili visoki, a poduzeća ne bi bila sklona sudjelovanju u
zajedničkim prekograničnim inovacijskim mrežama. Preveliki naglasak
na prevenciju uzrokovao bi stroža ograničenja u pogledu zaposlenika i
njihovu smanjenu mobilnost. Ograničeni poticaji inovacijama
ograničili bi zapošljavanje. Troškovi će biti veći za mala i
srednja poduzeća. Gospodarstvo EU-a bilježilo bi slabije rezultate u
pogledu zapošljavanja, inovacija i rasta, a potrošači bi imali ograničeni
pristup inovacijskim proizvodima ili uslugama. Mogućnošću 2. poboljšala bi se
sposobnost stvaratelja i inovatora u rješavanju izazova neovlaštenog
pribavljanja poslovne tajne, čime bi se ojačalo povjerenje.
Međutim, ta mogućnost ne bi bila potpuno učinkovita u postizanju
cilja jer se njome stvaraju dodatni troškovi i sredstva za prikupljanje,
iznošenje i stalno ažuriranje informacija na svim jezicima i redovite
aktivnosti podizanja svijesti; nositelji poslovne tajne i dalje bi bili u
nepovoljnijem položaju u odnosu na neovlašteno pribavljanje poslovne tajne;
nejednaka zaštita na razini EU-a i dalje bi postojala, a roba koja je
proizvedena u državama članicama s niskom razinom zaštite i dalje bi bila
u optjecaju na unutarnjem tržištu. U okviru mogućnosti 3., 4. i 5.
usklađenim opsegom zaštite poslovne tajne osigurala bi se ujednačena
pravna zaštita i veća pravna sigurnost. Time će se: –
i. ojačati konkurentnost poduzeća zbog
bolje prekogranične zaštite konkurentnih prednosti poduzeća i
poboljšati raspodjela sredstava jer bi bila potrebna manja ulaganja u zaštitne
mjere, čime bi se oslobodila sredstva za produktivnija ulaganja i –
ii. osigurati veći poticaji
(prekograničnim) inovacijskim aktivnostima zbog očekivano veće
vrijednosti poslovne tajne i bolje zaštićene prekogranične razmjene
znanja. Ti bi utjecaji doveli do pozitivnih
učinaka na inovacije (povećana ulaganja u inovacije,
prekogranična razmjenu znanja i učinci prelijevanja) i unutarnje
tržište u pogledu prekograničnog stvaralaštva i aktivnosti povezanih s
intelektualnim vlasništvom. Ti bi se utjecaji s vremenom pozitivno odrazili na
gospodarski rast te izbor i pristup potrošača novim proizvodima i
uslugama. Tim bi se mogućnostima (visoko) kvalificiranim zaposlenicima
(onima koji stvaraju poslovne tajne ili imaju pristup njima) omogućilo da
promjene poslodavca na unutarnjem tržištu ili da osnuju vlastito poduzeće. U okviru mogućnosti 3. države
članice pozivaju se da osiguraju učinkovita i razmjerna pravna
sredstva bez dodatnih pojedinosti te se time utvrđuje samo dio odredaba
potrebnih za uspostavu učinkovitog pravnog okvira u cilju zaštite poslovne
tajne od neovlaštenog pribavljanja. Nadalje, time se ne bi osigurala dostatna
usklađenost u pogledu povjerljivosti poslovne tajne tijekom sudskog
postupka. Potencijalni podnositelji tužbenog zahtjeva i dalje bi trebali
provoditi razne procjene rizika u svakoj državi članici. Smanjenje
troškova informiranja bilo bi ograničeno. Mogućnošću 4. osigurali bi se
pozitivni utjecaji koji su prethodno navedeni u mogućnosti 3., ali bi
uključivala i usklađene mjere sprječavanja trećih strana od
korištenja/iskorištavanja neovlašteno pribavljene poslovne tajne,
uključujući po potrebi i uvoz iz trećih zemalja. Njome bi se
predvidjela i veća sigurnost u pogledu očuvanja tajnosti tijekom
sudskog postupka uspostavom zajedničkog pravnog okvira, izbjegavanjem
troškova i rizika povezanih s nedovoljnom usklađenosti i nedostacima
mogućnosti 3. Bolji instrumenti izvršenja i poboljšanje naknade štete kao
i bolja jamstva za očuvanje povjerljivosti poslovne tajne tijekom sudskog
postupka pružaju veću sigurnost ulagačima, potičući
ulaganja u inovacije, posebno u prekograničnom kontekstu, i time pridonose
boljem funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Mogućnost 5. bi u usporedbi s
mogućnošću 4. sadržavala još i usklađenost u pogledu kaznenog
prava, čime bi se jačao odvraćajući učinak propisa i
osigurao bolji pristup dokazima u okviru istražnih ovlasti tijela za
izvršavanje. Međutim, mogućnost 5. uključivala bi više od trenutačne
zaštite intelektualnog vlasništva u okviru kaznenog prava, što još uvijek nije
usklađeno na razini EU-a. Nadalje, na temelju načela
proporcionalnosti, kazneno pravo i dalje mora biti krajnja mjera te je potrebno
ispitati jesu li predložene izmjene kaznenog prava već dovoljne za
postizanje ciljeva. Prednost se daje mogućnosti 4. Odabir pravnog instrumenta: budući da se neobvezujućim pravnim instrumentom ne bi
osigurali pozitivni učinci, ova se mogućnost treba provesti u obliku direktive. 6. Ukupni učinci odabrane
mogućnosti Usklađivanjem pravnih sredstava u okviru
građanskog prava inovacijskim poduzećima omogućila bi se
učinkovitija zaštita njihovih zakonitih poslovnih tajni unutar EU-a.
Nadalje, kada bi se mogli pouzdati u povjerljivost tijekom postupka, nositelji
poslovne tajne bili bi skloniji zatražiti pravnu zaštitu od moguće štete
uzrokovane neovlaštenim pribavljanjem poslovne tajne. Većom pravnom
sigurnošću i usklađivanjem zakona iz mogućnosti 4.
pridonijelo bi se vrijednosti inovacija koje poduzeća pokušavaju zaštititi
kao poslovne tajne jer bi se time smanjio rizik od neovlaštenog pribavljanja. Ta bi mogućnost imala i pozitivne
učinke na funkcioniranje unutarnjeg tržišta; njome bi se
poduzećima, a osobito MSP-ovima, i istraživačima omogućilo bolje
korištenje njihovih inovacijskih ideja putem suradnje s najboljim partnerima u
EU-u. Tim poticajem u korist inoviranja, i to na učinkovitiji
način, te uštedom troškova koja bi proizašla iz ukidanja trenutačnih
pretjeranih zaštitnih mjera pridonijelo bi se povećanju ulaganja privatnog
sektora u istraživanje i razvoj na unutarnjem tržištu. Usporedivom razinom zaštite poslovne tajne u
EU-u osigurala bi se u cijelom EU-u i pod istim uvjetima zabrana uvoza robe iz trećih
zemalja, u slučaju kada je ona proizvedena korištenjem neovlašteno
pribavljene poslovne tajne. Istodobno se ne bi trebalo ograničiti tržišno
natjecanje jer se ne dodjeljuju isključiva prava i svaki tržišni
natjecatelj ima pravo neovisno pribaviti znanje zaštićeno poslovnom tajnom
(uključujući obrnuti inženjering). To bi s vremenom trebalo pozitivno
utjecati na konkurentnost i rast gospodarstva EU-a. Preferirane mogućnosti neće imati
izravan socijalni učinak na makro-razini, kao što je nacionalna
razina zaposlenosti. Međutim, neizravno bi se trebali ostvariti pozitivni
učinci na olakšavanje mobilnosti visokokvalificiranih radnika (oni koji
imaju pristup poslovnoj tajni) na unutarnjem tržištu te na razinu zapošljavanja
u području povezanom s inovacijama (zahvaljujući povećanim
inovacijskim aktivnostima), čime se pridonosi održivosti zaposlenosti u
EU-u. Preferirana mogućnost ne bi trebala imati
izravan utjecaj na okoliš. Njome se ne utječe negativno na temeljna
prava. Djelovanje na razini EU-a kojim se osigurava
učinkovita i istovrijedna zaštita poslovne tajne u EU-u podržavaju dionici
iz sektora koji su sudjelovali u javnom savjetovanju i posebnoj anketi u 2012.
Suprotno tomu, dionici koji nisu dio sektora smatraju da nije potrebna
inicijativa na razini EU-a. 7. Praćenje i procjena
preferiranih mogućnosti politike Poduzet će se tri koraka: 1. plan
prenošenja; 2. Komisijino redovito praćenje pravodobnog donošenja i
ispravnosti mjera prenošenja i njihove primjene i 3. procjena učinaka
politike u srednjem roku.