This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R2175
Regulation (EU) 2019/2175 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2019 amending Regulation (EU) No 1093/2010 establishing a European Supervisory Authority (European Banking Authority), Regulation (EU) No 1094/2010 establishing a European Supervisory Authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority), Regulation (EU) No 1095/2010 establishing a European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority), Regulation (EU) No 600/2014 on markets in financial instruments, Regulation (EU) 2016/1011 on indices used as benchmarks in financial instruments and financial contracts or to measure the performance of investment funds, and Regulation (EU) 2015/847 on information accompanying transfers of funds (Text with EEA relevance) (Text with EEA relevance)
Uredba (EU) 2019/2175 Europskog Parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredbe (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i Uredbe (EU) 2015/847 o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava (Tekst značajan za EGP) (Tekst značajan za EGP)
Uredba (EU) 2019/2175 Europskog Parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredbe (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i Uredbe (EU) 2015/847 o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava (Tekst značajan za EGP) (Tekst značajan za EGP)
PE/75/2019/REV/1
SL L 334, 27.12.2019, p. 1–145
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 27/12/2019
27.12.2019 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 334/1 |
UREDBA (EU) 2019/2175 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 18. prosinca 2019.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), Uredbe (EU) br. 1094/2010 o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i Uredbe (EU) 2015/847 o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1) |
Nakon financijske krize i na temelju preporuka skupine stručnjaka na visokoj razini na čelu s Jacquesom de Larosièreom Unija je ostvarila značajan napredak u stvaranju ne samo jačih nego i usklađenijih pravila za financijska tržišta u obliku jedinstvenih pravila. Unija je uspostavila i Europski sustav financijskog nadzora (ESFS), utemeljen na sustavu od dva stupa koji uključuje mikrobonitetni nadzor koji koordiniraju europska nadzorna tijela i makrobonitetni nadzor zahvaljujući osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike („ESRB”). Tri europska nadzorna tijela, odnosno europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) („EIOPA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5), i europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6) (zajedno „uredbe o osnivanju”), počela su s radom u siječnju 2011. Opći cilj europskih nadzornih tijela jest održivo jačanje stabilnosti i djelotvornosti financijskog sustava u cijeloj Uniji te jačanje zaštite potrošača i ulagatelja. |
(2) |
Europska nadzorna tijela znatno su doprinijela usklađivanju pravila o financijskim tržištima u Uniji tako što su Komisiji pružala informacije za njezine inicijative za uredbe i direktive koje su donijeli Europski parlament i Vijeće. Europska nadzorna tijela dostavljala su Komisiji i nacrte detaljnih tehničkih pravila koja su donesena u obliku delegiranih i provedbenih akata. |
(3) |
Europska nadzorna tijela doprinijela su i konvergenciji u području financijskog nadzora i nadzorne prakse u Uniji s pomoću smjernica namijenjenih nadležnim tijelima, financijskim institucijama ili sudionicima financijskih tržišta te koordinacijom preispitivanjâ nadzornih praksi. |
(4) |
Veće ovlasti dodijeljene europskim nadzornim tijelima kako bi im se omogućilo da ostvare svoj cilj također bi iziskivale prikladno upravljanje, učinkovito korištenje resursa i dostatna financijska sredstva. Same veće ovlasti ne bi bile dostatne za ostvarenje ciljeva europskih nadzornih tijela ako ona ne raspolažu dostatnim financijskim sredstvima ili ako se njima ne upravlja na djelotvoran i učinkovit način. |
(5) |
Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti europska nadzorna tijela trebala bi djelovati u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te u skladu s politikom bolje regulative. Sadržaj i oblik djelovanja i mjera europskih nadzornih tijela, uključujući instrumente poput smjernica, preporuka, mišljenja ili pitanja i odgovora, uvijek bi se trebali temeljiti na zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju i nalaziti se u granicama tih zakonodavnih akata odnosno biti u okvirima njihovih ovlasti. Europska nadzorna tijela ne bi smjela prekoračiti ono što je potrebno za postizanje ciljeva ove Uredbe te bi trebala djelovati razmjerno prirodi, opsegu i složenosti rizika svojstvenih financijskoj djelatnosti ili poslovanju pogođene financijske institucije ili poduzeća. |
(6) |
U Komunikaciji od 8. lipnja 2017. o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja Komisija je istaknula da je djelotvorniji i usklađeniji nadzor financijskih tržišta i usluga ključan za ukidanje regulatorne arbitraže među državama članicama pri izvršavanju njihovih nadzornih zadaća, kako bi se ubrzala integracija tržišta i pružile prilike financijskim subjektima i ulagateljima na unutarnjem tržištu. |
(7) |
Stoga je potrebno osobito žurno ostvariti daljnji napredak u pogledu konvergencije nadzora kako bi se mogla dovršiti unija tržišta kapitala. Deset godina nakon početka financijske krize i uspostave novog nadzornog sustava na financijske usluge i uniju tržišta kapitala sve više će utjecati dva važna čimbenika: održivo financiranje i tehnološke inovacije. Oba ta čimbenika mogla bi izmijeniti financijske usluge te bi naš sustav financijskog nadzora trebao za to biti spreman. Stoga je ključno da se financijski sustav može u potpunosti suočiti s ključnim izazovima održivosti. Za to će biti potreban aktivan doprinos europskih nadzornih tijela radi uspostave primjerenog regulatornog i nadzornog okvira. |
(8) |
Europska nadzorna tijela trebala bi imati važnu ulogu u utvrđivanju i prijavljivanju rizika koje okolišni, socijalni i upravljački čimbenici predstavljaju za financijsku stabilnost te u snažnijem usklađivanju aktivnosti financijskih tržišta s ciljevima održivosti. Europska nadzorna tijela trebala bi davati smjernice o načinu na koji pitanja održivosti mogu djelotvorno postati relevantno financijsko zakonodavstvo Unije te bi trebala promicati usklađenu provedbu tih odredbi nakon njihova donošenja. Pri započinjanju i koordinaciji procjena otpornosti financijskih institucija na razini Unije na nepovoljna tržišna kretanja europska nadzorna tijela trebala bi na odgovarajući način razmotriti rizike koje bi okolišni, socijalni i upravljački čimbenici mogli predstavljati za financijsku stabilnost tih institucija. |
(9) |
Tehnološke inovacije sve više utječu na financijski sektor te su stoga nadležna tijela poduzela različite inicijative kako bi uzela u obzir te tehnološke promjene. S ciljem nastavka promicanja bolje konvergencije nadzora i razmjene najbolje prakse među relevantnim tijelima, s jedne strane, i između relevantnih tijela i financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta, s druge strane, trebalo bi ojačati ulogu europskih nadzornih tijela u pogledu njihove funkcije nadzora i koordinacije nadzora. |
(10) |
Tehnološkim napretkom na financijskim tržištima može se poboljšati financijska uključenost, osigurati pristup financiranju, poboljšati cjelovitost tržišta i operativna učinkovitost te se mogu smanjiti prepreke ulasku na ta tržišta. U mjeri u kojoj je to relevantno za primjenjiva materijalna pravila, u izobrazbu nadležnih tijela trebalo bi uključiti i tehnološke inovacije. To bi trebalo pomoći u sprečavanju država članica da razviju različite pristupe u tim pitanjima. |
(11) |
EBA bi u području svojeg stručnog znanja trebala nadzirati prepreke bonitetnoj konsolidaciji ili učinak na nju te bi mogla dostavljati mišljenje ili preporuke radi utvrđivanja odgovarajućih načina za suočavanje s tim preprekama ili tim učinkom. |
(12) |
Pitanja i odgovori važan su alat konvergencije kojim se promiču zajednički nadzorni pristupi i prakse pružanjem smjernica o primjeni pravnih akata Unije u području djelovanja europskih nadzornih tijela. |
(13) |
Postaje sve važnije promicati dosljedno, sustavno i djelotvorno praćenje i procjenu rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma u financijskom sustavu Unije. Sprečavanje i suzbijanje pranja novca ili financiranja terorizma zajednička je odgovornost država članica i institucija i tijela Unije u okviru njihovih mandata. Oni bi trebali uspostaviti mehanizme za pojačanu suradnju, koordinaciju i uzajamnu pomoć te u cijelosti iskoristiti sve instrumente i mjere dostupne u okviru postojećeg regulatornog i institucionalnog okvira. |
(14) |
S obzirom na posljedice za financijsku stabilnost koje mogu proizlaziti iz zlouporaba u financijskom sektoru u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, uzimajući u obzir da je bankarski sektor taj u kojem je najizglednije da rizici pranja novca i financiranja terorizma imaju sistemski učinak, a na temelju iskustva koje je EBA, tijelo u kojem su zastupljena nacionalna nadležna tijela svih država članica, već stekla u zaštiti bankarskog sektora od takvih zlouporaba, EBA bi na razini Unije trebala preuzeti vodeću koordinacijsku i nadzornu ulogu radi sprečavanja korištenja financijskog sustava u te svrhe. Stoga je EBA-i, uz njezine postojeće nadležnosti, potrebno povjeriti i ovlast djelovanja u području primjene uredbi (EU) br. 1094/2010 i 1095/2010 u onoj mjeri u kojoj se ta ovlast odnosi na sprečavanje i suzbijanje pranja novca ili financiranja terorizma, ako se to odnosi na subjekte financijskog sektora i nadležna tijela koja ih nadziru, a na koje se primjenjuju te uredbe. Nadalje, kada bi se taj mandat za cijeli financijski sektor u potpunosti povjerio EBA-i osiguralo bi se optimalno korištenje njezina stručnog znanja i njezinih resursa te se time ne bi se dovele u pitanje bitne obveze utvrđene u Direktivi (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
(15) |
Kako bi mogla djelotvorno izvršavati svoj mandat, EBA bi trebala u potpunosti primjenjivati sve svoje ovlasti i instrumente na temelju Uredbe (EU) br. 1093/2010 poštujući pritom načelo proporcionalnosti. U tu bi svrhu trebala izraditi regulatorne i nadzorne standarde, osobito tako što bi izradila nacrt regulatornih tehničkih standarda, nacrt provedbenih tehničkih standarda, smjernice i preporuke te dostavljala mišljenja o sprečavanju i suzbijanju pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sektoru i promicala njihovu dosljednu primjenu u skladu s mandatom predviđenim u relevantnim zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. i članka 16. uredbi o osnivanju. Mjere koje EBA donosi radi promicanja integriteta, transparentnosti i sigurnosti u financijskom sustavu te radi sprečavanja i suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma ne bi smjele prekoračivati ono što je nužno za postizanje ciljeva ove Uredbe ili zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju te bi pri njihovu donošenju trebalo na dogovarajući način voditi računa o prirodi, opsegu i složenosti rizikâ, poslovnim praksama, poslovnim modelima i veličini subjekata financijskog sektora i financijskih tržišta. |
(16) |
U skladu s njezinom novom ulogom važno je da EBA prikuplja sve relevantne informacije o nedostatcima povezanima s aktivnostima pranja novca i financiranja terorizma koje su utvrdila relevantna tijela Unije i nacionalna tijela, ne dovodeći u pitanje zadaće koje su tim tijelima povjerene na temelju Direktive (EU) 2015/849 i bez nepotrebnog dupliciranja. U skladu s Uredbom (EU) br. 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (8) EBA bi te informacije trebala pohranjivati u centraliziranu bazu podataka i promicati suradnju među tijelima osiguravajući odgovarajuću distribuciju relevantnih informacija. Stoga bi EBA-u trebalo ovlastiti za izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda u pogledu prikupljanja informacija. Dokaze koje posjeduje, a koji bi mogli dovesti do pokretanja kaznenog postupka, EBA može također, prema potrebi, dostavljati nacionalnim pravosudnim tijelima dotične države članice i, u mjeri u kojoj se to odnosi na države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 (9), Uredu europskog javnog tužitelja u odnosu na one zadaće koje su joj izričito dodijeljene. |
(17) |
EBA ne bi trebala prikupljati informacije o konkretnim sumnjivim transakcijama koje su subjekti financijskog sektora dužni prijaviti financijsko-obavještajnim jedinicama EU-a u svojoj državi članici na temelju Direktive (EU) 2015/849. Nedostatci bi se trebali smatrati bitnima ako predstavljaju kršenje ili moguće kršenje koje je počinio subjekt financijskog sektora ili predstavljaju neodgovarajuću ili nedjelotvornu primjenu od strane subjekta financijskog sektora ili neodgovarajuću ili nedjelotvornu primjenu od strane subjekta financijskog sektora, njegovih internih politika i postupaka namijenjenih osiguravanju poštovanja pravnih odredbi povezanih sa sprečavanjem korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Smatra se da je kršenje nastalo ako subjekt financijskog sektora ne poštuje zahtjeve iz bilo kojeg akta Unije i iz nacionalnog prava kojim se prenose takvi zahtjevi iz članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju, u mjeri u kojoj ti akti doprinose sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Moguće kršenje postoji ako nadležno tijelo ima opravdane razloge posumnjati da je kršenje nastalo, no u tom trenutku ne može donijeti konačan zaključak o tome da je nastalo. Ipak, na temelju informacija kojima raspolaže u tom trenutku, primjerice informacija dobivenih u okviru nadzora na licu mjesta ili neizravnih postupaka, vrlo je vjerojatno da je kršenje nastalo. Neodgovarajuća ili nedjelotvorna primjena pravnih odredbi postoji ako subjekt financijskog sektora ne provede zahtjeve iz tih akata na zadovoljavajući način. Neodgovarajuća ili nedjelotvorna primjena internih politika i postupaka subjekta financijskog sektora namijenjenih osiguravanju poštovanja tih akata trebala bi se smatrati nedostatkom zbog kojeg se znatno povećava rizik da su kršenja nastala ili da mogu nastati. |
(18) |
Pri procjeni osjetljivosti i rizika od pranja novca i financiranja terorizma u financijskom sektoru, EBA bi trebala razmotriti i posljedice za pranje novca i financiranje terorizma koje bi mogle proizaći iz svih predikatnih kaznenih djela, uključujući i porezna kaznena djela, ako je to primjenjivo. |
(19) |
EBA bi, na zahtjev, trebala pružiti pomoć nadležnim tijelima pri obavljanju njihovih funkcija bonitetnog nadzora. EBA bi, također, trebala blisko surađivati i, prema potrebi, razmjenjivati informacije s nadležnim tijelima, uključujući Europsku središnju banku, u njezinoj nadzornoj funkciji, i tijelima kojima je povjeren nadzor nad obveznicima navedenima u članku 2. stavku 1. točkama 1. i 2. Direktive (EU) 2015/849 radi osiguravanja učinkovitosti i izbjegavanja svakog oblika dupliciranja ili nedosljednog djelovanja pri sprečavanju i suzbijanju pranja novca ili financiranja terorizma. |
(20) |
EBA bi trebalo provoditi stručne preglede nadležnih tijela i procjene rizika povezanih s primjerenošću strategija i resursa nadležnih tijela s obzirom na najvažnije novonastale rizike od pranja novca i financiranja terorizma koji su utvrđeni u nadnacionalnoj procjeni rizika. Pri provedbi takvih stručnih pregleda u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1093/2010 EBA bi trebala uzimati u obzir odgovarajuće evaluacije, procjene ili izvješća koje su sastavile međunarodne organizacije i međuvladina tijela nadležna u području sprečavanja i suzbijanja pranja novca ili financiranja terorizma, kao i dvogodišnje izvješće Komisije iz članka 6. Direktive (EU) 2015/849 te nacionalnu procjenu rizika relevantne države članice sastavljenu u skladu s člankom 7. te direktive. |
(21) |
Nadalje, EBA bi trebala imati vodeću ulogu u pružanje doprinosa olakšavanju suradnje između nadležnih tijela u Uniji i relevantnih tijela u trećim zemljama u vezi s tim pitanjima radi bolje koordinacije djelovanja na razini Unije u težim slučajevima pranja novca i financiranja terorizma koji imaju prekograničnu dimenziju i uključuju treće zemlje. Tom se ulogom ne bi trebali dovesti u pitanje redoviti kontakti nadležnih tijela s nadležnim tijelima trećih zemalja. |
(22) |
Kako bi se poboljšala djelotvornost nadzorne kontrole poštovanja propisa u području pranja novca i financiranja terorizma te kako bi se osigurala veća koordinacija nacionalnih nadležnih tijela u provedbi pravila u slučaju kršenjâ izravno primjenjivog prava Unije ili nacionalnih mjera kojima se to pravo prenosi, EBA bi trebala imati ovlast provoditi analizu prikupljenih informacija i, prema potrebi, provoditi istrage o navodnim bitnim kršenjima ili neprimjeni prava Unije o kojima ima saznanja te, u slučaju da postoje naznake bitnih kršenja, zatražiti od nadležnih tijela da istraže moguća kršenja relevantnih pravila, razmotre donošenje odluka i izricanje sankcija subjektima financijskog sektora u kojima od njih zahtijevaju da poštuju svoje pravne obveze. Ta bi se ovlast trebala primjenjivati samo ako EBA ima naznake o postojanju bitnih kršenja. |
(23) |
Za potrebe postupka zbog kršenja prava Unije predviđenog u članku 17. uredbi o osnivanju i u interesu pravilne primjene prava Unije, primjereno je olakšati i ubrzati pristup europskih nadzornih tijela informacijama. Stoga bi im trebalo omogućiti da, s pomoću valjano opravdanog i obrazloženog zahtjeva, izravno zatraže informacije od drugih nadležnih tijela kad god se pokaže ili se smatra da je zahtijevanje informacija od dotičnog nadležnog tijela nedovoljno kako bi se dobile informacije koje se smatraju potrebnima u svrhu provedbe istrage navodnog kršenja ili neprimjene prava Unije. |
(24) |
Za usklađeni nadzor financijskog sektora potreban je dosljedan pristup nadležnih tijela. U tu svrhu aktivnosti nadležnih tijela podliježu stručnim pregledima. Europska nadzorna tijela trebala bi također osigurati da se metodologija primjenjuje na isti način. Takvi stručni pregledi ne bi trebali biti usmjereni samo na konvergenciju nadzorne prakse, već i na sposobnost nadležnih tijela da postignu visokokvalitetne rezultate u području nadzora, te na neovisnost tih nadležnih tijela. Glavne rezultate tih stručnih pregleda trebalo bi objavljivati radi poticanja poštovanja propisa i povećanja transparentnosti, osim ako bi takva objava podrazumijevala rizike za financijsku stabilnost. |
(25) |
S obzirom na to da je važno osigurati djelotvornu primjenu nadzornog okvira Unije za sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, stručni pregledi radi osiguravanja objektivnog i transparentnog uvida u nadzorne prakse od ključne su važnosti. EBA bi također trebala ocjenjivati strategije, kapacitete i resurse nadležnih tijela za uklanjanje novonastalih rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma. |
(26) |
Da bi mogla obavljati svoje zadaće i izvršavati svoje ovlasti za sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma, EBA bi trebala moći donositi pojedinačne odluke upućene subjektima financijskog sektora u skladu s postupkom zbog kršenja prava Unije i postupkom obvezujućeg posredovanja, čak i onda kada materijalna pravila nisu izravno primjenjiva na subjekte financijskog sektora, nakon što je donijela odluku upućenu nadležnom tijelu. Ako su materijalna pravila utvrđena u direktivama, EBA bi trebala primjenjivati nacionalno pravo u mjeri u kojoj se njime prenose te direktive. Ako se relevantno pravo Unije sastoji od uredbi i ako se u tim uredbama na datum stupanja na snagu ove Uredbe izričito dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, EBA bi trebala primjenjivati nacionalno pravo u mjeri u kojoj su se takve mogućnosti ostvarile. |
(27) |
Ako se ovom Uredbom EBA-u ovlašćuje za primjenu nacionalnog prava kojim se prenose direktive, EBA to nacionalno pravo može primjenjivati samo u mjeri potrebnoj za obavljanje zadaća koje su joj dodijeljene pravom Unije. Stoga bi EBA trebala primjenjivati sva relevantna pravila Unije, a ako su ta pravila utvrđena u direktivama, trebala bi primjenjivati nacionalno pravo kojim se te direktive prenose, u mjeri u kojoj se to zahtijeva pravom Unije, s ciljem osiguravanja ujednačene primjene prava u cijeloj Uniji poštujući pritom relevantno nacionalno pravo. |
(28) |
Ako se odluka EBA-e temelji na njezinim ovlastima za sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma ili je povezana s tim ovlastima, i ako se odnosi na subjekte financijskog sektora ili nadležna tijela u okviru nadležnosti EIOPA-e ili ESMA-e, EBA bi trebala moći donijeti odluku samo u dogovoru s EIOPA-om odnosno ESMA-om. Uzimajući u obzir u svakom slučaju žurnost relevantne odluke, EIOPA i ESMA trebale bi pri iznošenju svojih stajališta razmotriti primjenu ubrzanog postupka odlučivanja u skladu sa svojim unutarnjim pravilima upravljanja. |
(29) |
Europska nadzorna tijela trebala bi raspolagati posebnim sustavima prijavljivanja za primanje i obradu informacija koje pružaju fizičke ili pravne osobe koje podnose prijave o stvarnim ili mogućim kršenjima, zlouporabi prava ili neprimjeni prava Unije. Europska nadzorna tijela trebala bi osigurati mogućnost anonimnog ili povjerljivog i sigurnog podnošenja informacija. Osoba koja podnosi prijavu trebala bi biti zaštićena od odmazde. Europska nadzorna tijela trebala bi osobi koja podnosi prijavu dostaviti povratne informacije. |
(30) |
Za usklađeni nadzor financijskog sektora potrebno je osigurati i učinkovito rješavanje sporova među nadležnim tijelima različitih država članica u prekograničnim situacijama. Postojeća pravila za rješavanje takvih sporova nisu u potpunosti zadovoljavajuća. Stoga bi ih trebalo prilagoditi kako bi se mogla lakše primjenjivati. |
(31) |
Za rad europskih nadzornih tijela na konvergenciji nadzorne prakse ključno je promicanje Unijine kulture nadzora. Tijelo stoga može redovito odrediti najviše dva prioriteta koji su važni na razini Unije. Nadležna tijela trebala bi te prioritete uzimati u obzir pri sastavljanju svojih programa rada. Odbor nadzornih tijela svakog europskog nadzornog tijela trebao bi raspravljati o relevantnim aktivnostima nadležnih tijela u sljedećoj godini i donijeti zaključke. |
(32) |
Procjene koje provode odbori za stručne preglede trebale bi omogućiti provedbu detaljnih studija koje se temelje na samoprocjeni tijela koja su predmetom stručnog pregleda nakon koje slijedi evaluacija odbora za stručne preglede. Član nadležnog tijela koje je predmetom pregleda ne bi smio sudjelovati u procjeni kada se ona odnosi na to nadležno tijelo. |
(33) |
Iskustvo europskih nadzornih tijela ukazalo je na prednosti pojačane koordinacije u određenim područjima zahvaljujući ad hoc skupinama ili platformama. Ova bi Uredba trebala biti pravna osnova za takve aranžmane i osnažiti ih osnivanjem koordinacijskih skupina kao novog instrumenta. Te bi koordinacijske skupine trebale promicati konvergenciju nadzornih praksi koje primjenjuju nadležna tijela, osobito razmjenom informacija i iskustva. Sudjelovanje svih nadležnih tijela u tim koordinacijskim skupinama trebalo bi biti obvezno te bi nadležna tijela koordinacijskim skupinama trebala dostavljati potrebne informacije. Osnivanje koordinacijskih skupina trebalo bi razmotriti kad god nadležna tijela utvrde da je koordinacija potrebna s obzirom na specifična tržišna kretanja. Te se koordinacijske skupine mogu osnovati u vezi sa svim područjima koja su obuhvaćena zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. uredbi o osnivanju. |
(34) |
Da bi međunarodna financijska tržišta uredno i dobro funkcionirala, potrebno je pratiti odluke o istovjetnosti sustava treće zemlje koje je donijela Komisija. Svako europsko nadzorno tijelo trebalo bi pratiti regulatorne i nadzorne promjene i provedbene prakse provedbe u tim trećim zemljama. To bi trebalo činiti kako bi provjerilo jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene te odluke i svi u njima utvrđeni uvjeti. Svako europsko nadzorno tijelo trebalo bi jedanput godišnje Komisiji podnijeti povjerljivo izvješće o aktivnostima praćenja. U tom kontekstu svako europsko nadzorno tijelo trebalo bi, ako je to moguće, izraditi administrativne sporazume s nadležnim tijelima treće zemlje radi prikupljanja informacija za potrebe praćenja i za koordinaciju aktivnosti nadzora. Tim pojačanim nadzornim sustavom trebale bi se osigurati veća transparentnost sustava istovjetnosti trećih zemalja, njegova bolja predvidljivost za dotične treće zemlje i njegova veća dosljednost u svim sektorima. |
(35) |
Predstavnik ESRB-a u Odboru nadzornih tijela trebao bi iznositi zajedničko stajalište Općeg odbora ESRB-a s posebnim naglaskom na financijsku stabilnost. |
(36) |
Kako bi se osiguralo da se odluke o mjerama koje se odnose na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma temelje na odgovarajućoj razini stručnog znanja, potrebno je u EBA-i osnovati stalni interni odbor. Taj odbor trebao bi se sastojati od predstavnika na visokoj razini tijela vlasti i tijela zaduženih za osiguravanje poštovanja zakonodavstva o sprečavanju i suzbijanju pranja novca ili financiranju terorizma koji imaju stručno znanje i ovlasti za donošenje odluka u području sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Taj odbor trebao bi uključivati i predstavnike na visokoj razini iz europskih nadzornih tijela koji imaju stručno znanje o različitim poslovnim modelima i njihovim posebnostima sektora. Taj odbor trebao bi analizirati i pripremati odluke koje treba donijeti EBA. Kako bi se izbjeglo dupliciranje, novi odbor zamijenit će postojeći pododbor za sprečavanje pranja novca koji je osnovan u okviru Zajedničkog odbora europskih nadzornih tijela. Europska nadzorna tijela trebala bi moći dostaviti pisana opažanja o svim nacrtima odluka internog odbora, a Odbor nadzornih tijela EBA-e trebao bi ih na odgovarajući način razmotriti prije donošenja konačne odluke. |
(37) |
U skladu s ciljem postizanja usklađenijeg i održivijeg sustava nadzora u Uniji radi sprečavanja i suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma, Komisija bi, nakon savjetovanja sa svim relevantnim tijelima i dionicima, trebala provesti sveobuhvatnu procjenu provedbe, funkcioniranja i djelotvornosti posebnih zadaća dodijeljenih EBA-i na temelju ove Uredbe koje se odnose na sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma. Tom bi se procjenom, u mjeri u kojoj je to moguće, posebno trebala odraziti iskustva ostvarena u situacijama u kojima EBA zahtijeva od nadležnog tijela da: istraži jesu li subjekti financijskog sektora prekršili nacionalne propise u mjeri u kojoj se njima prenose direktive ili ostvaruju različite mogućnosti dopuštene državama članicama pravom Unije; razmotri izricanje sankcija tom subjektu zbog tih kršenja; ili razmotri donošenje pojedinačne odluke upućene tom subjektu financijskog sektora kojom se od njega zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi poštovao svoje obveze predviđene nacionalnim propisima u mjeri u kojoj se njima prenose direktive ili ostvaruju različite mogućnosti dopuštene državama članicama pravom Unije. Njome bi se na sličan način trebalo odraziti takvo iskustvo ako EBA primjenjuje nacionalno pravo, u mjeri u kojoj se njime prenose direktive ili ostvaruju različite mogućnosti dopuštene državama članicama pravom Unije. Komisija bi tu procjenu, prema potrebi zajedno sa zakonodavnim prijedlozima, trebala dostaviti u okviru svojeg izvješća u skladu s člankom 65. Direktive (EU) 2015/849 Europskom parlamentu i Vijeću do 11. siječnja 2022. Sve dok se ta procjena ne dostavi, ovlasti dodijeljene EBA-i u vezi sa sprečavanjem korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma iz članka 9.b, članka 17. stavka 6. i članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1093/2010 trebalo bi smatrati privremenim rješenjem u mjeri u kojoj te ovlasti omogućuju EBA-i da zahtjeve nadležnim tijelima temelji na mogućim kršenjima nacionalnog prava ili joj omogućuju da primijeni nacionalno pravo. |
(38) |
Kako bi se očuvala povjerljivost rada europskih nadzornih tijela, zahtjevi za čuvanje poslovne tajne trebali bi se primjenjivati i na sve osobe koje izravno ili neizravno, stalno ili povremeno, pružaju bilo koju uslugu povezanu sa zadaćama dotičnog europskog nadzornog tijela. |
(39) |
Uredbama o osnivanju kao i sektorskim zakonodavnim aktima zahtijevaju se od europskih nadzornih tijela djelotvorni administrativni sporazumi koji uključuju razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Potreba za djelotvornom suradnjom i razmjenom informacija trebala bi postati još važnija kada, u skladu s ovom Uredbom o izmjeni, pojedina europska nadzorna tijela preuzmu dodatne, šire odgovornosti povezane s nadzornom subjekata iz trećih zemalja i aktivnosti u trećim zemljama. Kada europska nadzorna tijela u tom kontekstu obrađuju osobne podatke, među ostalim prijenosom takvih podataka izvan Unije, obvezuju ih zahtjevi Uredbe (EU) 2018/1725. Bez odluke o prikladnosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera, na primjer onih predviđenih u administrativnim sporazumima u smislu članka 48. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1725, europska nadzorna tijela mogu razmjenjivati osobne podatke s tijelima trećih zemalja u skladu s uvjetima o odstupanju za potrebe javnog interesa i pod tim uvjetima, kako je utvrđeno u njezinu članku 50. stavku 1. točki (d), što se osobito primjenjuje na slučajeve međunarodne razmjene podataka među financijskim nadzornim tijelima. |
(40) |
U uredbama o osnivanju predviđeno je da bi europska nadzorna tijela, u suradnji s ESRB-om, trebala pokrenuti i koordinirati testiranja otpornosti na stres na razini Unije kako bi se ocijenila otpornost financijskih institucija ili sudionika financijskih tržišta na nepovoljna tržišna kretanja. Time bi se također trebalo osigurati da se na ta testiranja na nacionalnoj razini u što većoj mjeri primjenjuje dosljedna metodologija. Trebalo bi razjasniti i da, kada je riječ o svim europskim nadzornim tijelima, obveze nadležnih tijela u vezi s čuvanjem poslovne tajne ne bi trebale spriječiti nadležna tijela da europskim nadzornim tijelima dostave rezultate testiranja otpornosti na stres za potrebe objave. |
(41) |
Kako bi se osigurao visok stupanj konvergencije u području nadzora i odobravanja internih modela, u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), EIOPA bi trebala na zahtjev moći pomoći nadležnim tijelima kada je riječ o donošenju odluke u vezi s odobravanjem internih modela. |
(42) |
Kako bi mogla obavljati svoje zadaće povezane sa zaštitom potrošača, europska nadzorna tijela trebala bi imati pravo koordinirati takozvane aktivnosti tajne kupnje koje provode nadležna tijela, ako je to primjenjivo. |
(43) |
Nadzorna tijela trebala bi raspolagati odgovarajućim i dostatnim financijskim i ljudskim resursima kako bi mogla djelotvorno doprinositi dosljednom, učinkovitom i djelotvornom financijskom nadzoru u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju ove Uredbe. Za sve dodatne nadležnosti i zadaće koje se dodjeljuju europskim nadzornim tijelima trebalo bi osigurati dostatne ljudske i financijske resurse. |
(44) |
Zbog promjene opsega izravnog nadzora postoji mogućnost da će financijske institucije i sudionici financijskih tržišta koje europska nadzorna tijela izravno nadziru morati uplaćivati dodatne naknade na temelju predviđenih troškova relevantnog europskog nadzornog tijela. |
(45) |
Nedosljednosti u kvaliteti, formatu, pouzdanosti i trošku podataka o trgovanju štetno utječu na transparentnost, zaštitu ulagatelja i učinkovitost tržišta. Kako bi se poboljšalo praćenje i rekonstrukcija podataka o trgovanju, njihova dosljednost i kvaliteta te njihova dostupnost i raspoloživost relevantnim mjestima trgovanja u cijeloj Uniji uz razuman trošak, Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) uveden je novi pravni okvir za usluge dostave podataka, koji uključuje izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka i nadzor nad njima. |
(46) |
Kvaliteta podataka o trgovanju te njihova obrada i pružanje, među ostalim obrada i pružanje prekograničnih podataka, od ključne su važnosti za ostvarenje glavnog cilja Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12), to jest povećanja transparentnosti financijskih tržišta. Pružanje usluga dostave temeljnih podataka stoga je ključno kako bi korisnici mogli imati željeni uvid u aktivnosti trgovanja na financijskim tržištima diljem Unije te kako bi nadležna tijela dobila točne i sveobuhvatne informacije o relevantnim transakcijama. |
(47) |
Nadalje, podatci o trgovanju sve su važniji instrument za djelotvorno izvršavanje zahtjeva koji proizlaze iz Uredbe (EU) br. 600/2014. S obzirom na prekograničnu dimenziju obrade podataka, kvalitetu podataka i potrebu postizanja ekonomije razmjera te kako bi se izbjegao negativni učinak mogućih razlika i na kvalitetu podataka i na zadaće pružatelja usluga dostave podataka, korisno je i opravdano ovlasti za izdavanje odobrenja za rad i nadzorne ovlasti u pogledu pružatelja usluga dostave podataka prenijeti s nadležnih tijela na ESMA-u, osim onih na koje se primjenjuje odstupanje, te navesti te ovlasti u Uredbi (EU) br. 600/2014, čime se istodobno omogućuje konsolidacija koristi od objedinjavanja nadležnosti koje se odnose na podatke u okviru ESMA-e. |
(48) |
Male ulagatelje trebalo bi primjereno obavijestiti o mogućim rizicima kada odluče ulagati u pojedini financijski instrument. Pravnim okvirom Unije nastoji se smanjiti rizik od nepravilne prodaje kada se malim ulagateljima prodaju financijski proizvodi koji ne odgovaraju njihovim potrebama ili očekivanjima. U tu svrhu Direktivom 2014/65/EU i Uredbom (EU) br. 600/2014 unaprjeđuju se zahtjevi u pogledu organizacije i poslovnog ponašanja kako bi se osiguralo da investicijska društva djeluju u najboljem interesu svojih klijenata. Ti zahtjevi uključuju bolje obavješćivanje klijenata o rizicima, bolju procjenu prikladnosti preporučenih proizvoda i obvezu distribucije financijskih instrumenata na utvrđeno ciljano tržište, uzimajući u obzir čimbenike poput solventnosti izdavateljâ. ESMA bi trebala u cijelosti iskoristiti svoje ovlasti kako bi osigurala konvergenciju u području nadzora i pružila potporu nadležnim tijelima u postizanju visoke razine zaštite ulagatelja i djelotvornog nadzora rizika povezanih s financijskim proizvodima. |
(49) |
Važno je osigurati djelotvorno i učinkovito dostavljanje, objedinjavanje, analizu i objavu podataka za potrebe izračuna na temelju kojih se utvrđuju zahtjevi u okviru sustavâ transparentnosti prije i poslije trgovanja i obveze trgovanja te za potrebe referentnih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014 i Uredbom (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13). ESMA-i bi, kao i nadležnim tijelima, stoga trebalo dodijeliti ovlasti izravnog prikupljanja podataka od sudionika na tržištu u vezi sa zahtjevima za transparentnost prije i poslije trgovanja te izdavanjem odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka i nadzorom nad njima. |
(50) |
Dodjelom tih nadležnosti ESMA-i omogućuje se upravljanje izdavanjem odobrenja za rad i nadzorom na središnjoj razini, čime bi se izbjegla aktualna situacija u kojoj brojna mjesta trgovanja, brojni sistematski internalizatori, ovlašteni sustavi objavljivanja (APA-ovi) i pružatelji konsolidiranih podataka o trgovanju (CTP-ovi) moraju dostavljati podatke većem broju nadležnih tijela, a koji bi se u tom slučaju dostavljali samo ESMA-i. Takav sustav kojim se upravlja na središnjoj razini trebao bi biti vrlo koristan sudionicima tržišta s obzirom na povećanje transparentnosti podataka, zaštite ulagatelja i učinkovitosti tržišta. |
(51) |
Prenošenje ovlasti za prikupljanje podataka, izdavanje odobrenja za rad i nadzor s nadležnih tijela na ESMA-u ključno je i za druge zadaće koje ESMA obavlja u skladu s Uredbom (EU) br. 600/2014, primjerice za nadzor tržišta i za privremene ovlasti ESMA-e za intervencije. |
(52) |
Kako bi mogla učinkovito izvršavati svoje ovlasti u području obrade i pružanja podataka, ESMA bi trebala moći provoditi istrage i nadzor na licu mjesta. ESMA bi trebala moći izricati novčane kazne ili periodične penale kako bi prisilila pružatelje usluga dostave podataka da prestanu s povredom, da dostave potpune i točne informacije koje je ona zatražila ili da pristanu na istragu ili nadzor na licu mjesta te izricati administrativne sankcije ili druge administrativne mjere ako utvrdi da je pojedina osoba s namjerom ili iz nehaja počinila povredu Uredbe (EU) br. 600/2014. |
(53) |
Financijski proizvodi za koje se upotrebljavaju ključne referentne vrijednosti dostupni su u svim državama članicama. Te su referentne vrijednosti stoga od ključne važnosti za funkcioniranje financijskih tržišta i financijsku stabilnost u Uniji. U okviru nadzora pojedine ključne referentne vrijednosti trebalo bi stoga uzeti u obzir sve moguće učinke u cjelini, i to ne samo u državi članici u kojoj je administrator smješten i u državama članicama u kojima su smješteni njezini doprinositelji nego i u cijeloj Uniji. Stoga je primjereno da određene ključne referentne vrijednosti nadzire ESMA na razini Unije. Kako bi se izbjeglo dupliciranje zadaća, administratore ključnih referentnih vrijednosti trebala bi nadzirati samo ESMA, uključujući referentne vrijednosti koje nisu ključne, a kojima oni upravljaju. |
(54) |
Budući da se na administratore ključnih referentnih vrijednosti i doprinositelje ključnim referentnim vrijednostima primjenjuju stroži zahtjevi nego na administratore ostalih referentnih vrijednosti i doprinositelje ostalim referentnim vrijednostima, određivanje referentnih vrijednosti kao ključnih trebala bi provesti Komisija ili bi ga trebala zatražiti ESMA, a Komisija bi ga trebala kodificirati. Budući da imaju najbolji pristup podatcima i informacijama o referentnim vrijednostima koje nadziru, nacionalna nadležna tijela trebala bi obavijestiti Komisiju ili ESMA-u o svim referentnim vrijednostima koje, prema njihovu mišljenju, ispunjavaju kriterije za određivanje ključnih referentnih vrijednosti. |
(55) |
Postupak određivanja referentne države članice za administratore referentnih vrijednosti koji su smješteni u trećim zemljama i koji podnose zahtjev za priznanje u Uniji zahtjevan je i dugotrajan i za podnositelje zahtjeva i za nacionalna nadležna tijela. Podnositelji zahtjeva mogli bi pokušati utjecati na to određivanje u nadi da će se time otvoriti put nadzornoj arbitraži. Ti administratori referentnih vrijednosti mogli bi strateški izabrati svojeg pravnog zastupnika u državi članici za koju smatraju da ima manje strog nadzor. Usklađenim pristupom u okviru kojeg je ESMA nadležno tijelo za priznavanje administratora referentnih vrijednosti trećih zemalja izbjegavaju se ti rizici i troškovi određivanja referentne države članice i naknadnog nadzora. Nadalje, preuzimanjem uloge nadležnog tijela za priznavanje administratora referentne vrijednosti trećih zemalja ESMA postaje pandan nadzornih tijela trećih zemalja u Uniji, čime se povećavaju učinkovitost i djelotvornost prekogranične suradnje. |
(56) |
Mnogi administratori referentnih vrijednosti, a vjerojatno i većina njih, jesu banke ili društva koja pružaju financijske usluge i upravljaju novcem svojih klijenata. Kako se ne bi ugrozila borba Unije protiv pranja novca ili financiranja terorizma, preduvjet za sklapanje dogovora o suradnji s nadležnim tijelom na temelju sustava istovjetnosti trebao bi biti da zemlja u kojoj se nalazi nadležno tijelo nije na popisu jurisdikcija koje imaju strateške nedostatke u svojim nacionalnim režimima suzbijanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma koji predstavljaju značajne prijetnje financijskom sustavu Unije. |
(57) |
Gotovo sve referentne vrijednosti primjenjuju se u financijskim proizvodima koji su dostupni u nekoliko država članica, ako ne i u cijeloj Uniji. Radi otkrivanja rizika povezanih s pružanjem referentnih vrijednosti koje možda više nisu pouzdane ili reprezentativne za stanje na tržištu ili u gospodarstvu koje se njima treba mjeriti, nadležna tijela, među ostalim ESMA, trebala bi prema potrebi surađivati i pomagati jedno drugome. |
(58) |
Primjereno je odrediti razuman rok za uvođenje potrebnih aranžmana za delegirane i provedbene akte kako bi se europskim nadzornim tijelima i drugim dotičnim stranama omogućilo da primjenjuju pravila utvrđena u ovoj Uredbi. |
(59) |
Uredbe (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010, (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 600/2014, Uredbu (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i Uredbu (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća (15) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EU) br. 1093/2010
Uredba (EU) 1093/2010 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 1. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
članak 2. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
članak 3. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 3. Odgovornost tijela 1. Tijela iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (d) odgovaraju Europskom parlamentu i Vijeću. Europska središnja banka odgovara Europskom parlamentu i Vijeću u vezi s izvršenjem svojih nadzornih zadaća koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013 u skladu s tom uredbom. 2. U skladu s člankom 226. UFEU-a Tijelo u potpunosti surađuje s Europskim parlamentom tijekom svih istraga koje se provode na temelju tog članka. 3. Odbor nadzornih tijela donosi godišnje izvješće o aktivnostima Tijela, među ostalim o rezultatima rada predsjednika te do 15. lipnja svake godine dostavlja to izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se objavljuje. 4. Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik sudjeluje na saslušanju u Europskom parlamentu o rezultatima rada Tijela. Saslušanje se održava barem jedanput godišnje. Predsjednik daje izjavu pred Europskim parlamentom i odgovara na sva pitanja koja mu postave zastupnici u Europskom parlamentu, kad god se to zatraži. 5. Predsjednik u pisanom obliku izvješćuje Europski parlament o aktivnostima Tijela kada se to zatraži, a najkasnije 15 dana prije davanja izjave iz stavka 4. 6. Osim informacija iz članaka od 11. do 18. i članaka 20. i 33., izvješće sadržava i sve relevantne informacije koje Europski parlament zatraži na ad hoc osnovi. 7. Tijelo u usmenom ili pisanom obliku odgovara na sva pitanja koja su mu uputili Europski parlament ili Vijeće u roku od pet tjedana od primitka pitanja. 8. Predsjednik na zahtjev održava povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom, potpredsjednicima i koordinatorima nadležnog odbora Europskog parlamenta. Svi sudionici poštuju obvezu čuvanja poslovne tajne. 9. Ne dovodeći u pitanje njegove obveze čuvanja povjerljivosti koje proizlaze iz sudjelovanja na međunarodnim forumima, Tijelo na zahtjev izvješćuje Europski parlament o svojem doprinosu ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na takvim međunarodnim forumima.”; |
4. |
članak 4. mijenja se kako slijedi:
|
5. |
članak 8. mijenja se kako slijedi:
|
6. |
članak 9. mijenja se kako slijedi:
|
7. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 9.a Posebne zadaće koje se odnose na sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranje terorizma 1. Tijelo u okviru svojih nadležnosti preuzima vodeću, koordinacijsku i nadzornu ulogu u promicanju integriteta, transparentnosti i sigurnosti u financijskom sustavu donošenjem mjera za sprečavanje i suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma u tom sustavu. U skladu s načelom proporcionalnosti te mjere ne smiju prekoračivati ono što je nužno za postizanje ciljeva ove Uredbe i zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. te se pri njihovu donošenju mora na odgovarajući način voditi računa o prirodi, opsegu i složenosti rizika, poslovnim praksama, poslovnim modelima i veličini subjekata financijskog sektora i financijskih tržišta. Te mjere uključuju:
Tijelo do 31. prosinca 2020. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje definicija nedostataka kako je navedeno u prvom podstavku točki (a), uključujući odgovarajuće situacije u kojima se nedostatci mogu pojaviti, bitnost nedostatka i praktična primjena informacija koje je Tijelo prikupilo, kao i vrsta informacija koju bi trebalo dostaviti u skladu s prvim podstavkom točkom (a). Tijelo pri izradi tih tehničkih standarda uzima u obzir količinu informacija koje treba dostaviti i potrebu da se izbjegne dupliciranje napora. Tijelo određuje i aranžmane kojima se jamči djelotvornost i povjerljivost. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz drugog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. 2. Tijelo uspostavlja i ažurira središnju bazu podataka s informacijama prikupljenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a). Tijelo osigurava analizu tih informacija te njihovu dostupnost nadležnim tijelima na temelju načela nužnosti pristupa informacijama i njihove povjerljivosti. Tijelo može, prema potrebi, nacionalnim pravosudnim tijelima i nadležnim tijelima dotične države članice dostaviti dokaze koji su u njegovu posjedu i koji bi mogli dovesti do pokretanja kaznenog postupka, u skladu s nacionalnim postupovnim pravilima. Tijelo također može, prema potrebi, dostaviti dokaze Uredu europskog javnog tužitelja ako se ti dokazi odnose na kaznena djela koja jesu ili bi mogla biti u nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (*19). 3. Nadležna tijela mogu Tijelu uputiti obrazložene zahtjeve za informacije o subjektima financijskog sektora koje su relevantne za njihove nadzorne aktivnosti u vezi sa sprečavanjem korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Tijelo ocjenjuje navedene zahtjeve te pravodobno i na temelju načela nužnosti pristupa informacijama dostavlja informacije koje su zatražila nadležna tijela. Ako ne dostavi tražene informacije, Tijelo o tome obavješćuje nadležno tijelo koje je podnijelo zahtjev i daje objašnjenje zašto te informacije nisu dostavljene. Tijelo obavješćuje nadležno tijelo ili bilo koje drugo tijelo ili instituciju koji su prvi dostavili zatražene informacije o identitetu nadležnog tijela koje je podnijelo zahtjev za informacije, identitetu dotičnog subjekta financijskog sektora, razlogu za podnošenje zahtjeva za informacije, kao i o tome jesu li informacije razmijenjene. Osim toga, Tijelo analizira informacije kako bi na vlastitu inicijativu razmijenilo relevantne informacije s nadležnim tijelima za potrebe njihovih nadzornih aktivnosti u vezi sa sprečavanjem korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma. Ako razmijeni relevantne informacije, Tijelo o tome obavješćuje nadležno tijelo koje je prvo dostavilo informacije. Tijelo također provodi analizu na agregatnoj osnovi za potrebe davanja mišljenja koje je dužno donijeti u skladu s člankom 6. stavkom 5. Direktive (EU) 2015/849. Tijelo do 31. prosinca 2020. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje način na koji se analiza informacija mora provesti i učiniti dostupnom nadležnim tijelima na temelju načela nužnosti pristupa informacijama i njihove povjerljivosti. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz drugog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. 4. Tijelo promiče konvergenciju nadzornih procesa iz Direktive (EU) 2015/849, među ostalim tako što provodi stručne preglede i objavljuje s time povezana izvješća te poduzima daljnje mjere u skladu s člankom 30. ove Uredbe. Tijelo pri provedbi takvih pregleda u skladu s člankom 30. ove Uredbe uzima u obzir relevantne evaluacije, procjene ili izvješća koje su sastavile međunarodne organizacije i međuvladina tijela nadležna u području sprečavanja pranja novca ili financiranja terorizma, kao i dvogodišnje izvješće Komisije iz članka 6. Direktive (EU) 2015/849 te procjene rizika koje su provele države članice u skladu s člankom 7. te direktive. 5. Tijelo, uz sudjelovanje nadležnih tijela, provodi procjene rizika strategija, kapaciteta i resursa nadležnih tijela za suočavanje s najvažnijim novonastalim rizicima povezanima s pranjem novca i financiranjem terorizma na razini Unije, kako je utvrđeno u nadnacionalnoj procjeni rizika. Ono provodi te procjene rizika posebno u svrhu davanja mišljenja koje je dužno donijeti u skladu s člankom 6. stavkom 5. Direktive (EU) 2015/849. Tijelo provodi procjene rizika na temelju informacija koje su mu dostupne, među ostalim stručnih pregleda u skladu s člankom 30. ove Uredbe, njegove analize informacija na agregatnoj osnovi prikupljenih za potrebe središnje baze podataka u skladu sa stavkom 2. ovog članka, kao i relevantnih evaluacija, procjena ili izvješća koje su sastavile međunarodne organizacije i međuvladina tijela nadležna u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma te procjene rizika koje su provele države članice u skladu s člankom 7. Direktive (EU) 2015/849. Tijelo procjene rizika stavlja na raspolaganje svim nadležnim tijelima. Za potrebe prvog podstavka ovog stavka Tijelo putem internog odbora osnovanog stavkom 7. ovog članka izrađuje i primjenjuje metode kojima se omogućuju objektivna procjena, kao i kvalitetno i dosljedno preispitivanje procjena i primjene metodologije te kojima se osiguravaju jednaki uvjeti. Taj interni odbor provodi preispitivanje kvalitete i dosljednosti procjena rizika. On izrađuje nacrte procjena rizika koje treba donijeti Odbor nadzornih tijela u skladu s člankom 44. 6. U slučajevima kada postoje naznake da su subjekti financijskog sektora prekršili zahtjeve utvrđene u Direktivi (EU) 2015/849 i kada postoji prekogranična dimenzija s trećim zemljama, Tijelo ima vodeću ulogu u pružanju doprinosa olakšavanju suradnje između nadležnih tijela u Uniji i relevantnih tijela trećih zemalja, ako je to potrebno. Tom ulogom Tijela ne dovode se u pitanje redoviti kontakti nadležnih tijela s tijelima trećih zemalja. 7. Tijelo osniva stalni interni odbor za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma koji koordinira mjere s ciljem sprečavanja i suzbijanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i priprema, u skladu s Uredbom (EU) 2015/847 i Direktivom (EU) 2015/849, sve nacrte odluka koje Tijelo mora donijeti u skladu s člankom 44. ove Uredbe. 8. Odbor iz stavka 7. sastavljen je od predstavnika na visokoj razini tijela vlasti i tijela svih država članica koja su nadležna osigurati da subjekti financijskog sektora poštuju Uredbu (EU) 2015/847 i Direktivu (EU) 2015/849, koji imaju stručno znanje i ovlasti za donošenje odluka u području sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, kao i predstavnika na visokoj razini Tijela, europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), koji imaju stručno znanje o različitim poslovnim modelima i posebnostima sektora. Predstavnici na visokoj razini Tijela i tih drugih europskih nadzornih tijela sudjeluju na sastancima odbora bez prava glasa. Osim toga, Komisija, ESRB i nadzorni odbor Europske središnje banke imenuju po jednog predstavnika na visokoj razini koji na sastancima tog odbora sudjeluju kao promatrači. Predsjednika tog odbora između sebe biraju članovi tog odbora s pravom glasa. Svaka institucija, tijelo vlasti i tijelo iz prvog podstavka imenuju zamjenika iz redova svog osoblja, koji može zamijeniti člana ako je on spriječen prisustvovati sastanku. Države članice u kojima je više od jednog tijela nadležno osigurati da subjekti financijskog sektora poštuju Direktivu (EU) 2015/849 mogu imenovati jednog predstavnika za svako nadležno tijelo. Neovisno o broju nadležnih tijela koja imaju predstavnika na sastanku, svaka država članica ima jedan glas. Taj odbor može osnovati interne radne skupine koje se bave specifičnim aspektima njegova rada s ciljem izrade nacrta odluka tog odbora. U tim skupinama mogu sudjelovati članovi osoblja svih nadležnih tijela zastupljenih u tom odboru i članovi osoblja Tijela, europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) te europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala). 9. Tijelo, europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) te europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) mogu u bilo kojem trenutku podnijeti pisana očitovanja o bilo kojem nacrtu odluke odbora iz stavka 7. ovog članka. Odbor nadzornih tijela na odgovarajući način razmatra takva očitovanja prije donošenja konačne odluke. Ako se nacrt odluke temelji na ovlastima koje su Tijelu dodijeljene u skladu s člancima 9.b, 17. ili 19. ili je s njima povezan te se odnosi na:
Tijelo može donijeti odluku samo u suglasnoti s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), u slučaju iz točke (a), ili s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), u slučaju iz točke (b). Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) ili europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) dostavlja svoje stajalište Tijelu u roku od 20 dana od datuma nacrta odluke koju je odbor donio. Ako ne dostave Tijelu svoje stajalište u roku od 20 dana niti zatraže na odgovarajući način opravdano produljenje roka za dostavu tih stajališta, smatra se da je dogovor postignut. Članak 9.b Zahtjev za istragu u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem pranja novca ili financiranja terorizma 1. Kada je riječ o pitanjima koja se odnose na sprečavanje i suzbijanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma u skladu s Direktivom (EU) 2015/849, Tijelo može, ako ima naznake o bitnim kršenjima, zatražiti od nadležnog tijela iz članka 4. točke (2) podtočke iii. da: (a) istraži je li subjekt financijskog sektora prekršio pravo Unije i, ako se to pravo Unije sastoji od direktiva ili se njime izričito dopuštaju različite mogućnosti državama članicama, je li prekršio nacionalno pravo u mjeri u kojoj se njime prenose direktive ili ostvaruju mogućnosti dopuštene državama članicama pravom Unije; (b) razmotri izricanje sankcija tom subjektu zbog tih kršenja. Ono također može, prema potrebi, od nadležnog tijela iz članka 4. točke (2) podtočke iii. zatražiti da razmotri donošenje pojedinačne odluke upućene tom subjektu financijskog sektora u kojoj od njega zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi ispunio svoje obveze u skladu s izravno primjenjivim pravom Unije ili u skladu s nacionalnim pravom u mjeri u kojoj se njime prenose direktive ili ostvaruju mogućnosti dopuštene državama članicama pravom Unije, uključujući prestanak svakog djelovanja. Zahtjevima iz ovog stavka ne smije se ometati provedba postojećih nadzornih mjera nadležnog tijela kojemu je zahtjev upućen. 2. Nadležno tijelo ispunjava svaki zahtjev koji mu je upućen u skladu sa stavkom 1. i u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u roku od deset radnih dana obavješćuje Tijelo o koracima koje je poduzelo ili koje namjerava poduzeti kako bi ispunilo taj zahtjev. 3. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. UFEU-a, ako nadležno tijelo ne obavijesti Tijelo u roku od 10 radnih dana o koracima koje je poduzelo ili koje namjerava poduzeti radi postupanja u skladu sa stavkom 2. ovog članka, primjenjuje se članak 17. ove Uredbe. Članak 9.c Dopisi o nepoduzimanju mjera 1. Tijelo poduzima mjere iz stavka 2. ovog članka samo u iznimnim okolnostima kada smatra da bi primjena jednog od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo kojeg od delegiranih ili provedbenih akata koji se na njemu temelje mogla stvoriti bitne probleme zbog nekog od sljedećih razloga:
2. U slučajevima iz stavka 1. Tijelo nadležnim tijelima i Komisiji šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. U slučajevima iz stavka 1. točaka (a) i (b) Tijelo Komisiji dostavlja mišljenje o mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema, prema prosudbi Tijela. Tijelo objavljuje svoje mišljenje. U slučaju iz stavka 1. točke (c) ovog članka Tijelo što prije ocjenjuje je li potrebno donijeti relevantne smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16. Tijelo postupa žurno, posebno kako bi se, kad god je to moguće, spriječili problemi iz stavka 1. 3. Ako je to potrebno u slučajevima iz stavka 1. i do donošenja i primjene novih mjera nakon poduzimanja koraka iz stavka 2., Tijelo izdaje mišljenja o specifičnim odredbama akata iz stavka 1. radi daljnjeg poticanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih i provedbenih praksi te zajedničke, ujednačene i dosljedne primjene prava Unije. 4. Ako na temelju informacija koje dobije osobito od nadležnih tijela smatra da bilo koji od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo koji delegirani ili provedbeni akti koji se na njima temelji stvaraju bitne iznimne probleme koji se odnose na povjerenje u tržište, zaštitu potrošača, klijenata ili ulagatelja, uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili tržišta robe ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela, Tijelo nadležnim tijelima i Komisiji bez nepotrebne odgode šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. Tijelo može Komisiji dostaviti mišljenje o mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema. Tijelo objavljuje svoje mišljenje. (*19) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (‚EPPO’) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).”;" |
8. |
članak 10. mijenja se kako slijedi:
|
9. |
u članku 13. stavku 1. briše se drugi podstavak; |
10. |
članak 15. mijenja se kako slijedi:
|
11. |
članak 16. mijenja se kako slijedi:
|
12. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 16.a Mišljenja 1. Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu Tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji davati mišljenja o svim pitanjima koja se odnose na njegovo područje nadležnosti. 2. Zahtjev iz stavka 1. može uključivati javno savjetovanje ili tehničku analizu. 3. Kada je riječ o procjenama iz članka 22. Direktive 2013/36/EU za koje je u skladu s tim člankom obvezno savjetovanje među nadležnim tijelima iz dviju ili više država članica, Tijelo može na zahtjev jednog od dotičnih nadležnih tijela donijeti i objaviti mišljenje o tim procjenama. Mišljenje se donosi žurno, a u svakom slučaju prije kraja razdoblja procjene iz tog članka. 4. Tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji na njihov zahtjev dostaviti tehničke savjete u područjima utvrđenima u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. Članak 16.b Pitanja i odgovori 1. Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela te institucije i tijela Unije, može Tijelu na bilo kojem službenom jeziku Unije postaviti pitanja u vezi s praktičnom primjenom ili provedbom odredbi zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2., povezanih delegiranih i provedbenih akata te smjernica i preporuka donesenih na temelju tih zakonodavnih akata. Prije nego što Tijelu postave pitanje financijske institucije razmatraju hoće li pitanje najprije uputiti svojem nadležnom tijelu. Prije objavljivanja odgovora na dopuštena pitanja Tijelo može zatražiti dodatno objašnjenje pitanja koja je postavila fizička ili pravna osoba iz ovog stavka. 2. Odgovori Tijela na pitanja iz stavka 1. nisu obvezujući. Odgovori moraju biti dostupni barem na jeziku na kojem je pitanje podneseno. 3. Tijelo uvodi internetski alat dostupan na njegovim internetskim stranicama te upravlja njime, za potrebe podnošenja pitanja te pravodobne objave svih primljenih pitanja kao i svih odgovora na sva dopuštena pitanja u skladu sa stavkom 1., osim ako je takva objava protivna legitimnom interesu navedenih osoba ili bi uključivala rizike za stabilnost financijskog sustava. Tijelo može odbaciti pitanja na koja ne namjerava odgovoriti. Tijelo objavljuje odbačena pitanja na svojim internetskim stranicama tijekom razdoblja od dva mjeseca. 4. Tri člana Odbora nadzornih tijela koji imaju pravo glasa mogu od Odbora nadzornih tijela zatražiti da u skladu s člankom 44. odluči hoće li predmet dopuštenog pitanja iz stavka 1. ovog članka razmatrati u smjernicama u skladu s člankom 16., zatražiti savjete Interesne skupine iz članka 37., revidirati pitanja i odgovore u odgovarajućim vremenskim razmacima, provesti otvorena javna savjetovanja ili analizirati potencijalne povezane troškove i koristi. Takva savjetovanja i analize moraju biti proporcionalni u odnosu na opseg, prirodu i učinak dotičnog nacrta pitanja i odgovora ili u odnosu na posebnu žurnost predmeta. U slučaju uključivanja Interesne skupine iz članka 37. primjenjuje se dužnost čuvanja povjerljivosti. 5. Tijelo prosljeđuje Komisiji pitanja za koja je potrebno tumačenje prava Unije. Tijelo objavljuje sve odgovore koje dostavi Komisija.”; |
13. |
članak 17. mijenja se kako slijedi:
|
14. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 17.a Zaštita osoba koje podnose prijave 1. Tijelo raspolaže posebnim sustavima prijavljivanja za primanje i obradu informacija od fizičkih ili pravnih osoba koje podnose prijave o stvarnim ili mogućim povredama, zlouporabi prava ili neprimjeni prava Unije. 2. Fizičke ili pravne osobe koje podnose prijave putem tih sustava moraju biti zaštićene od odmazde u skladu s Direktivom (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (*20), kada je to primjenjivo. 3. Tijelo osigurava anonimno ili povjerljivo te sigurno dostavljanje svih informacija. Ako smatra da dostavljene informacije sadržavaju dokaze ili značajne naznake o nekoj bitnoj povredi, Tijelo dostavlja povratne informacije osobi koja je podnijela prijavu. (*20) Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).”;" |
15. |
u članku 18. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Ako je Vijeće donijelo odluku na temelju stavka 2. ovog članka te u iznimnim okolnostima kada je potrebno koordinirano djelovanje nadležnih tijela kao odgovor na nepovoljna kretanja koja mogu ozbiljno ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji ili zaštitu korisnika i potrošača, Tijelo može donijeti pojedinačne odluke u kojima od nadležnih tijela zahtijeva da poduzmu potrebne mjere u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi se suočila s takvim kretanjima na način da se osigura da financijske institucije i nadležna tijela ispunjavaju zahtjeve utvrđene u tim zakonodavnim aktima.”; |
16. |
članak 19. mijenja se kako slijedi:
|
17. |
članak 21. mijenja se kako slijedi:
|
18. |
članak 22. mijenja se kako slijedi:
|
19. |
u članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U suradnji s ESRB-om Tijelo izrađuje kriterije za utvrđivanje i mjerenje sistemskog rizika i odgovarajući sustav testiranja otpornosti na stres, što uključuje evaluaciju mogućnosti povećanja sistemskog rizika koji bi financijske institucije mogle predstavljati u stresnim okolnostima ili takvog rizika koji im prijeti, uključujući mogući sistemski rizik povezan s okolišem. Financijske institucije koje bi mogle predstavljati sistemski rizik podliježu pojačanom nadzoru i, prema potrebi, postupcima za oporavak i sanaciju iz članka 25.”; |
20. |
u članku 27. stavku 2. briše se treći podstavak; |
21. |
članak 29. mijenja se kako slijedi:
|
22. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 29.a Strateški prioriteti Unije u području nadzora Nakon rasprave u Odboru nadzornih tijela i uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela, postojeće aktivnosti institucija Unije i analize, upozorenja i preporuke koje je objavio ESRB, Tijelo najmanje svake tri godine do 31. ožujka određuje najviše dva prioriteta koja su relevantna na razini Unije i kojima se u obzir uzimaju buduća kretanja i trendovi. Nadležna tijela pri sastavljanju svojih programa rada uzimaju u obzir te prioritete i o tome obavješćuju Tijelo. Tijelo raspravlja o relevantnim aktivnostima nadležnih tijela u sljedećoj godini i donosi zaključke. Tijelo raspravlja o mogućim daljnjim aktivnostima koje mogu uključivati smjernice i preporuke nadležnim tijelima te stručne preglede u određenom području. Prioriteti koji su relevantni na razini Unije koje je utvrdilo Tijelo ne sprečavaju nadležna tijela da primijene svoje najbolje prakse niti da djeluju na temelju svojih dodatnih prioriteta i kretanja te se u obzir uzimaju nacionalne posebnosti.”; |
23. |
članak 30. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 30. Stručni pregledi nadležnih tijela 1. Tijelo periodično provodi stručne preglede pojedinih ili svih aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog jačanja usklađenosti i djelotvornosti rezultata nadzora. Tijelo u tu svrhu izrađuje metode kojima se omogućuju objektivna procjena i usporedba nadležnih tijela koja su predmetom stručnog pregleda. Pri planiranju i provedbi stručnih pregleda u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve relevantne informacije koje su Tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve relevantne informacije od dionika. 2. Za potrebe ovog članka Tijelo osniva ad hoc odbore za stručne preglede, koje čine članovi osoblja Tijela i članovi nadležnih tijela. Odborima za stručne preglede predsjeda član osoblja Tijela. Nakon savjetovanja s upravnim odborom i na temelju javnog poziva na sudjelovanje predsjednik predlaže predsjednika i članove odbora za stručne preglede, a taj prijedlog odobrava Odbor nadzornih tijela. Smatra se da je prijedlog odobren osim ako Odbor nadzornih tijela u roku od 10 dana od prijedloga predsjednika donese odluku o odbijanju prijedloga. 3. Stručni pregled uključuje, ali se ne ograničava na procjenu sljedećeg:
4. Tijelo izrađuje izvješće o rezultatima stručnog pregleda. To izvješće o stručnom pregledu sastavlja odbor za stručne preglede i donosi Odbor nadzornih tijela u skladu s člankom 44. stavkom 3.a. Pri izradi tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravnim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o stručnom pregledu i osigurali jednaki uvjeti. Upravni odbor posebno ocjenjuje je li metodologija primijenjena na isti način. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje se smatraju prikladnima, proporcionalnima i potrebnima na temelju stručnog pregleda. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka u skladu s člankom 16. i u obliku mišljenjâ u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a). U skladu s člankom 16. stavkom 3. nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16. Tijelo uzima u obzir rezultate stručnog pregleda, kao i sve ostale informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju prema najkvalitetnijim nadzornim praksama. 5. Tijelo dostavlja Komisiji mišljenje kada na temelju rezultata stručnog pregleda ili svih ostalih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća smatra da bi iz perspektive Unije bilo potrebno daljnje usklađivanje propisa Unije koji se primjenjuju na financijske institucije ili nadležna tijela. 6. Tijelo sastavlja izvješće o daljnjim mjerama dvije godine nakon objave izvješća o stručnom pregledu. Izvješće o daljnjim mjerama izrađuje odbor za stručne preglede i donosi Odbor nadzornih tijela u skladu s člankom 44. stavkom 3.a. Pri izradi nacrta tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravnim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o daljnjim mjerama. Izvješće o daljnjim mjerama sadržava, ali se ne ograničava na procjenu adekvatnosti i djelotvornosti mjera koje poduzimaju nadležna tijeka koja podliježu stručnom pregledu kao odgovor na daljnje mjere iz izvješća o stručnom pregledu. 7. Nakon savjetovanja s nadležnim tijelima koja podliježu stručnom pregledu odbor za stručne preglede utvrđuje obrazložene glavne rezultate stručnog pregleda. Tijelo objavljuje obrazložene glavne rezultate stručnog pregleda i izvješća o daljnjim mjerama iz stavka 6. Ako se obrazloženi glavni rezultati Tijela razlikuju od glavnih rezultata koje je utvrdio odbor za stručne preglede, Tijelo na povjerljivoj osnovi dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji rezultate koje je utvrdio odbor za stručne preglede. Ako je nadležno tijelo koje podliježe stručnom pregledu zabrinuto da bi objava obrazloženih glavnih rezultata koje je Tijelo utvrdilo mogla predstavljati rizik za stabilnost financijskog sustava, ono može taj predmet uputiti Odboru nadzornih tijela. Odbor nadzornih tijela može odlučiti da te dijelove neće objaviti. 8. Za potrebe ovog članka upravni odbor iznosi prijedlog plana rada za provedbu stručnih pregleda za predstojeće dvije godine, u kojem se među ostalim uzimaju u obzir iskustva stečena u prošlim postupcima provedbe stručnog pregleda i raspravama koordinacijskih skupina iz članka 45.b. Plan rada za provedbu stručnih pregleda zasebni je dio godišnjeg i višegodišnjeg programa rada. Plan rada za provedbu stručnih pregleda objavljuje se. U slučaju hitnosti ili nepredviđenih događaja Tijelo može odlučiti provesti dodatne stručne preglede.”; |
24. |
članak 31. mijenja se kako slijedi:
|
25. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 31.a Razmjena informacija o prikladnosti i primjerenosti Tijelo zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) uspostavlja sustav za razmjenu informacija relevantnih za ocjenu prikladnosti i primjerenosti imatelja kvalificiranih udjela, direktora i osoba koje u financijskim institucijama obavljaju ključne funkcije, a koju provode nadležna tijela u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”; |
26. |
članak 32. mijenja se kako slijedi:
|
27. |
članak 33. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 33. Međunarodni odnosi uključujući istovjetnost 1. Ne dovodeći u pitanje odgovarajuće nadležnosti država članica i institucija Unije, Tijelo može uspostaviti kontakte i sklopiti administrativne sporazume s regulatornim, nadzornim i, prema potrebi, sanacijskim tijelima, međunarodnim organizacijama i administracijama trećih zemalja. Tim sporazumima ne nastaju pravne obveze za Uniju i njezine države članice niti se njima sprečavaju države članice i njihova nadležna tijela da sklapaju bilateralne ili multilateralne sporazume s tim trećim zemljama. Ako se treća zemlja, u skladu s delegiranim aktom koji je na snazi, a koji je Komisija donijela na temelju članka 9. Direktive (EU) 2015/849, nalazi na popisu jurisdikcija koje imaju strateške nedostatke u svojim nacionalnim režimima suzbijanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma koji predstavljaju značajne prijetnje financijskom sustavu Unije, Tijelo ne sklapa administrativne sporazume s regulatornim, nadzornim i, prema potrebi, sanacijskim tijelima te treće zemlje. Time se ne isključuju drugi oblici suradnje Tijela s odgovarajućim tijelima treće zemlje s ciljem smanjenja prijetnji financijskom sustavu Unije. 2. Tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, slijedom posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. 3. Tijelo prati, s posebnim naglaskom na njihove posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, relevantna regulatorna kretanja, nadzorna kretanja i, prema potrebi, kretanja u području sanacije, provedbene prakse te promjene na tržištima trećih zemalja, u mjeri u kojoj su one relevantne za procjene istovjetnosti sustava utemeljene na rizicima u vezi s kojima je Komisija donijela odluke o istovjetnosti na temelju zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Nadalje, ono provjerava jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene te odluke o istovjetnosti i svi u njima utvrđeni uvjeti. Tijelo se može stupiti u kontakt s relevantnim tijelima u trećim zemljama. Tijelo podnosi povjerljivo izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) u kojem sažeto navodi rezultate svojeg praćenja svih trećih zemalja čiji su sustavi istovjetni. U izvješću se poseban naglasak stavlja na posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ako utvrdi da u trećim zemljama iz ovog stavka postoje relevantna kretanja u vezi s regulativom, nadzorom ili, ovisno o slučaju, sanacijom ili provedbenim praksama koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Tijelo na povjerljivoj osnovi i bez nepotrebne odgode o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. 4. Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. druge rečenice ovog članka, Tijelo surađuje, ako je to moguće, s relevantnim nadležnim tijelima te, ovisno o slučaju, i sa sanacijskim tijelima trećih zemalja čiji su regulatorni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. U načelu, ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima u njih uključuje odredbe o sljedećem:
Tijelo obavješćuje Komisiju ako nadležno tijelo treće zemlje odbije sklopiti takve administrativne sporazume ili ako odbije djelotvornu suradnju. 5. Tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. Nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi primijenila taj model sporazuma. U izvješću iz članka 43. stavka 5. Tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadzornim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Tijelo pružilo Komisiji prilikom pripreme odluka o istovjetnosti i praćenju koje provodi Tijelo u skladu sa stavkom 3. ovog članka. 6. U okviru svojih ovlasti iz ove Uredbe i zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Tijelo doprinosi ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na međunarodnim forumima.”; |
28. |
članak 34. briše se; |
29. |
članak 36. mijenja se kako slijedi:
|
30. |
članak 37. mijenja se kako slijedi:
|
31. |
članak 39. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 39. Postupci odlučivanja 1. Pri donošenju odluka u skladu s člancima 17., 18. i 19. Tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6. ovog članka. 2. Tijelo obavješćuje sve adresate odluke na službenom jeziku adresata o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoja stajališta o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Adresat može iznijeti svoja stajališta na svojem službenom jeziku. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3. 3. U odlukama Tijela navode se razlozi na kojima se one temelje. 4. Adresate odluka Tijela obavješćuje se o pravnim lijekovima koji su im na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom. 5. Ako je donijelo odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili stavka 4., Tijelo tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima. 6. Odluke koje Tijelo donese u skladu s člankom 17., člankom 18. ili člankom 19. objavljuju se. Prilikom objave tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili dotične financijske institucije i glavni sadržaj odluke, osim ako je takva objava u suprotnosti s legitimnim interesima tih financijskih institucija ili sa zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela.”; |
32. |
članak 40. mijenja se kako slijedi:
|
33. |
članci 41. i 42. zamjenjuju se sljedećima: „Članak 41. Interni odbori 1. Odbor nadzornih tijela na vlastiti zahtjev ili na zahtjev predsjednika može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Na zahtjev upravnog odbora ili predsjednika Odbor nadzornih tijela može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su dodijeljene upravnom odboru. Odbor nadzornih tijela može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, upravnom odboru ili predsjedniku. 2. Za potrebe članka 17. i ne dovodeći u pitanje ulogu odbora iz članka 9.a stavka 7., predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor nadzornih tijela. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnog tijela za koje postoji sumnja da je prekršilo pravo Unije niti smiju imati bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelom. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 3. Za potrebe članka 19. i ne dovodeći u pitanje ulogu odbora iz članka 9.a stavka 7., predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor nadzornih tijela. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnih tijela između kojih postoji neslaganje niti smiju imati bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelima. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 4. Za potrebe provedbe istrage predviđene u članku 22. stavku 4. prvom podstavku, predsjednik može predložiti odluku o pokretanju istrage i odluku o sazivanju neovisnog povjerenstva, o čemu odlučuje Odbor nadzornih tijela. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 5. Povjerenstva iz stavaka 2. i 3. ovog članka ili predsjednik predlažu odluke u skladu s člankom 17. ili člankom 19. o kojima konačnu odluku donosi Odbor nadzornih tijela, osim kada je riječ o pitanjima koja se odnose na sprečavanje korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Povjerenstvo iz stavka 4. ovog članka prezentira Odboru nadzornih tijela rezultate istrage provedene u skladu s člankom 22. stavkom 4. prvim podstavkom. 6. Odbor nadzornih tijela donosi poslovnik povjerenstava navedenih u ovom članku. Članak 42. Neovisnost Odbora nadzornih tijela 1. U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom članovi Odbora nadzornih tijela djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. 2. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Odbora nadzornih tijela u obavljanju njihovih zadaća. 3. Članovi Odbora nadzornih tijela, predsjednik i predstavnici koji nemaju pravo glasa te promatrači koji sudjeluju na sastancima Odbora nadzornih tijela daju uoči tih sastanaka točnu i potpunu izjavu u kojoj navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvih interesa za koje bi se moglo smatrati da dovode u pitanje njihovu neovisnost u vezi s bilo kojom točkom dnevnog reda te se suzdržavaju od sudjelovanja u raspravi i glasanju o tim točkama. 4. Odbor nadzornih tijela u svojem poslovniku utvrđuje praktične aranžmane za pravila o izjavi o postojanju ili nepostojanju interesa iz stavka 3. i za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njime.”; |
34. |
članak 43. mijenja se kako slijedi:
|
35. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 43.a Transparentnost odluka koje donosi Odbor nadzornih tijela Ne dovodeći u pitanje članak 70., Tijelo u roku od šest tjedana od svakog sastanka Odbora nadzornih tijela Europskom parlamentu dostavlja barem sveobuhvatan i sadržajan zapisnik tog sastanka, koji omogućuje potpuno razumijevanje rasprava, uključujući popis odluka s komentarima. Taj zapisnik ne sadržava rasprave u okviru Odbora nadzornih tijela koje se odnose na pojedinačne financijske institucije, osim ako je drukčije predviđeno u članku 75. stavku 3. ili u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”; |
36. |
članak 44. mijenja se kako slijedi:
|
37. |
članak 45. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 45. Sastav 1. Upravni odbor sastoji se od predsjednika i šest članova Odbora nadzornih tijela koje su između sebe izabrali članovi Odbora nadzornih tijela koji imaju pravo glasa. Osim predsjednika, svaki član upravnog odbora ima zamjenika koji ga može zamijeniti u slučaju spriječenosti. 2. Mandat članova koje je izabrao Odbor nadzornih tijela traje dvije i pol godine. Taj se mandat može jednom produljiti. Sastav upravnog odbora mora biti rodno uravnotežen i proporcionalan te odražavati Uniju u cjelini. U upravni odbor moraju biti uključena najmanje dva predstavnika država članica nesudionica. Mandati se preklapaju i primjenjuje se odgovarajući sustav rotacije. 3. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik na vlastitu inicijativu ili na zahtjev najmanje jedne trećine članova, a sastancima predsjeda predsjednik. Upravni odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora nadzornih tijela i onoliko često koliko to upravni odbor smatra potrebnim. Upravni odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje. 4. Članovima upravnog odbora mogu, podložno poslovniku, pomagati savjetnici ili stručnjaci. Članovi koji nemaju pravo glasa, uz iznimku izvršnog direktora, ne prisustvuju raspravama u okviru upravnog odbora koje se odnose na pojedinačne financijske institucije.”; |
38. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 45.a Odlučivanje 1. Odluke upravnog odbora donose se običnom većinom njegovih članova uz nastojanje da se postigne konsenzus. Svaki član ima jedan glas. Predsjednik je član s pravom glasa. 2. Izvršni direktor i predstavnik Komisije sudjeluju bez prava glasa na sastancima upravnog odbora. Predstavnik Komisije ima pravo glasa o pitanjima iz članka 63. 3. Upravni odbor donosi i objavljuje svoj poslovnik. Članak 45.b Koordinacijske skupine 1. Upravni odbor može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev nadležnog tijela osnovati koordinacijske skupine za određene teme za koje bi mogla biti potrebna koordinacija s obzirom na specifična tržišna kretanja. Upravni odbor osniva koordinacijske skupine za određene teme na zahtjev pet članova Odbora nadzornih tijela. 2. Sva nadležna tijela sudjeluju u koordinacijskim skupinama te im u skladu s člankom 35. dostavljaju informacije koje su koordinacijskim skupinama potrebne da bi obavile svoje koordinacijske zadaće u skladu sa svojim mandatom. Rad koordinacijskih skupina temelji se na informacijama koje su dostavila nadležna tijela i eventualnim rezultatima koje je utvrdilo Tijelo. 3. Koordinacijskim skupinama predsjeda član upravnog odbora. Svake godine član upravnog odbora koji je zadužen za određenu koordinacijsku skupinu izvješćuje Odbor nadzornih tijela o glavnim elementima rasprava i rezultata te, kada je to relevantno, predlaže regulatorne daljnje mjere ili stručni pregled u dotičnom području. Nadležna tijela obavješćuju Tijelo o načinu na koji su u svojim aktivnostima u obzir uzela rad koordinacijskih skupina. 4. Pri praćenju tržišnih kretanja koja mogu biti u fokusu rada koordinacijskih skupina Tijelo može od nadležnih tijela u skladu s člankom 35. zahtijevati da dostave informacije koje su potrebne kako bi Tijelo moglo obavljati svoju ulogu praćenja.”; |
39. |
članak 46. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 46. Neovisnost upravnog odbora Članovi upravnog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove upravnog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”; |
40. |
članak 47. mijenja se kako slijedi:
|
41. |
članak 48. mijenja se kako slijedi:
|
42. |
članak 49. mijenja se kako slijedi:
|
43. |
članak 49.a zamjenjuje se sljedećim: „Članak 49.a Troškovi Predsjednik obavješćuje javnost o svim sastancima održanima s vanjskim dionicima u roku od dva tjedna nakon sastanka i o primljenim uslugama ugošćenja. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”; |
44. |
članak 50. briše se; |
45. |
članak 54. mijenja se kako slijedi:
|
46. |
članak 55. mijenja se kako slijedi:
|
47. |
članci 56. i 57. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 56. Zajednička stajališta i zajednički akti U okviru svojih zadaća iz poglavlja II. ove Uredbe, te posebno uzimajući u obzir provedbu Direktive 2002/87/EZ, Tijelo, prema potrebi, donosi konsenzusom zajednička stajališta s, ovisno o slučaju, europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala). Ako je to propisano pravom Unije, mjere u skladu s člancima od 10. do 16. i odluke u skladu s člancima 17., 18. i 19. ove Uredbe u vezi s primjenom Direktive 2002/87/EZ i bilo kojih drugih zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe koje su također u području nadležnosti europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) ili europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), istodobno donose, ovisno o slučaju, Tijelo, europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala). Članak 57. Pododbori 1. Zajednički odbor može osnovati pododbore radi pripreme nacrta zajedničkih stajališta i zajedničkih akata za Zajednički odbor. 2. Svaki pododbor sastoji se od osoba navedenih u članku 55. stavku 1. i jednog predstavnika na visokoj razini koji je zaposlenik relevantnog nadležnog tijela iz svake države članice. 3. Svaki pododbor iz redova predstavnika relevantnih nadležnih tijela bira predsjednika, koji djeluje i kao promatrač u Zajedničkom odboru. 4. Za potrebe članka 56. u okviru Zajedničkog odbora osniva se Pododbor za financijske konglomerate. 5. Zajednički odbor na svojim internetskim stranicama objavljuje sve osnovane pododbore, uključujući njihove mandate te popis njihovih članova i njihovih dužnosti u pododboru.”; |
48. |
članak 58. mijenja se kako slijedi:
|
49. |
u članku 59. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Članovi Odbora za žalbe i osoblje Tijela koje pruža operativnu i tajničku potporu ne smiju sudjelovati u žalbenim postupcima u kojima imaju bilo kakav osobni interes ako su prethodno bili uključeni kao predstavnici jedne od stranaka u postupku ili ako su sudjelovali u donošenju odluke protiv koje je podnesena žalba.”; |
50. |
u članku 60. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Žalba se zajedno s obrazloženjem podnosi Tijelu u pisanom obliku u roku tri mjeseca od datuma kada je dotična osoba primila obavijest o odluci ili, ako nema takve obavijesti, od dana kada je Tijelo objavilo svoju odluku. Odbor za žalbe odlučuje o žalbi u roku od tri mjeseca od podnošenja žalbe.”; |
51. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 60.a Prekoračenje ovlasti koje počini Tijelo Svaka fizička ili pravna osoba može Komisiji poslati obrazloženi savjet ako ta osoba smatra da je Tijelo prekoračilo svoje ovlasti, među ostalim i nepoštovanjem načela proporcionalnosti iz članka 1. stavka 5., kada je djelovalo u skladu s člancima 16. i 16.b te ako je to od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”; |
52. |
u članku 62. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
|
53. |
članci 63., 64. i 65. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 63. Donošenje proračuna 1. Izvršni direktor svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja upravnom odboru i Odboru nadzornih tijela. 2. Odbor nadzornih tijela donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta koji je odobrio upravni odbor. 3. Upravni odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću kao i Europskom revizorskom sudu jedinstveni programski dokument do 31. siječnja. 4. Uzimajući u obzir jedinstveni programski dokument Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a. 5. Europski parlament i Vijeće donose plan radnih mjesta Tijela. Europski parlament i Vijeće odobravaju proračunska sredstva kao doprinos uravnoteženom financiranju Tijela. 6. Proračun Tijela donosi Odbor nadzornih tijela. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje. 7. Upravni odbor bez nepotrebne odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svojoj namjeri provedbe svakog projekta koji bi mogao imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, a posebno svakog projekta koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada. 8. Ne dovodeći u pitanje članke 266. i 267. Financijske uredbe odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva se za svaki projekt koji bi mogao imati značajne financijske ili dugoročne posljedice za financiranje proračuna Tijela, a posebno za svaki projekt koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada, uključujući klauzule o raskidu. Članak 64. Izvršenje i kontrola proračuna 1. Izvršni direktor djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava godišnji proračun Tijela. 2. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremenu računovodstvenu dokumentaciju do 1. ožujka sljedeće godine. Članak 70. ne sprječava Tijelo da Revizorskom sudu dostavi sve informacije koje on zatraži, a koje su u njegovoj nadležnosti. 3. Računovodstveni službenik Tijela do 1. ožujka sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije potrebne računovodstvene informacije za potrebe konsolidacije na način i u formatu koje odredi računovodstveni službenik Komisije. 4. Računovodstveni službenik Tijela do 31. ožujka sljedeće godine dostavlja i izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora nadzornih tijela, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu. 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji Tijela u skladu s člankom 246. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Tijela sastavlja završnu računovodstvenu dokumentaciju Tijela. Tu završnu računovodstvenu dokumentaciju izvršni direktor dostavlja Odboru nadzornih tijela koji o njoj iznosi mišljenje. 6. Računovodstveni službenik Tijela do 1. srpnja sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu završnu računovodstvenu dokumentaciju zajedno s mišljenjem Odbora nadzornih tijela. Računovodstveni službenik Tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 15. lipnja svake godine i paket dokumentacije u standardiziranom formatu koji je odredio računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije. 7. Završna računovodstvena dokumentacija objavljuju se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine. 8. Izvršni direktor do 30. rujna dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja, a presliku tog odgovora također dostavlja upravnom odboru i Komisiji. 9. Izvršni direktor podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno u članku 261. stavku 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka razrješnice za dotičnu financijsku godinu. 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N. 11. Tijelo daje obrazloženo mišljenje o stajalištu Europskog parlamenta i o svim ostalim opažanjima Europskog parlamenta iz postupka davanja razrješnice. Članak 65. Financijska pravila Financijska pravila koja se primjenjuju na Tijelo donosi upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*23) osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe funkcioniranja Tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije. (*23) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 оd 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).”;" |
54. |
u članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*24) primjenjuje se na Tijelo bez ograničenja. (*24) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;" |
55. |
članak 70. mijenja se kako slijedi:
|
56. |
članka 71. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 71. Zaštita podataka Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*26) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti. (*26) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
57. |
u članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Upravni odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”; |
58. |
u članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i objekte koje ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Tijela i članove njihovih obitelji utvrđuju se u Sporazumu o sjedištu između Tijela i te države članice koji su sklopili nakon odobrenja upravnog odbora.”; |
59. |
članak 76. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 76. Odnos s Odborom europskih nadzornih tijela za bankarstvo Tijelo se smatra pravnim sljednikom Odbora europskih nadzornih tijela za bankarstvo (CEBS). Na dan osnivanja Tijela sva imovina i obveze te svi poslovi CEBS-a koji su u tijeku automatski se prenose na Tijelo. CEBS sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CEBS i Komisija provode reviziju tog izvješća i odobravaju ga.”; |
60. |
članak 81. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EU) br. 1094/2010
Uredba (EU) 1094/2010 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 1. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
članak 2. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
članak 3. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 3. Odgovornost tijela 1. Tijela iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (d) odgovaraju Europskom parlamentu i Vijeću. 2. U skladu s člankom 226. UFEU-a Nadzorno tijelo u potpunosti surađuje s Europskim parlamentom tijekom svih istraga koje se provode na temelju tog članka. 3. Odbor nadzornika donosi godišnje izvješće o aktivnostima Nadzornog tijela, među ostalim o rezultatima rada predsjednika te do 15. lipnja svake godine dostavlja to izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se objavljuje. 4. Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik sudjeluje na saslušanju u Europskom parlamentu o rezultatima rada Nadzornog tijela. Saslušanje se održava barem jedanput godišnje. Predsjednik daje izjavu pred Europskim parlamentom i odgovara na sva pitanja koja mu postave zastupnici u Europskom parlamenta, kad god se to zatraži. 5. Predsjednik u pisanom obliku izvješćuje Europski parlament o aktivnostima Nadzornog tijela kada se to zatraži, a najkasnije 15 dana prije davanja izjave iz stavka 4. 6. Osim informacija iz članaka od 11. do 18. i članaka 20. i 33., izvješće sadržava i sve relevantne informacije koje Europski parlament zatraži na ad hoc osnovi. 7. Nadzorno tijelo u usmenom ili pisanom obliku odgovara na sva pitanja koja su mu uputili Europski parlament ili Vijeće u roku od pet tjedana od primitka pitanja. 8. Predsjednik na zahtjev održava povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom, potpredsjednicima i koordinatorima nadležnog odbora Europskog parlamenta. Svi sudionici poštuju obvezu čuvanja poslovne tajne. 9. Ne dovodeći u pitanje njegove obveze čuvanja povjerljivosti koje proizlaze iz sudjelovanja na međunarodnim forumima, Nadzorno tijelo na zahtjev izvješćuje Europski parlament o svojem doprinosu ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na takvim međunarodnim forumima.”; |
4. |
u članku 4. točki 2. podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:
|
5. |
u članku 7. dodaje se sljedeći stavak: „Mjesto sjedišta Nadzornog tijela ne utječe na izvršavanje njegovih zadaća i ovlasti, ustroj njegove upravljačke strukture, funkcioniranje njegove glavne organizacije ili glavno financiranje njegovih aktivnosti, ali omogućuje, kada je to primjenjivo, dijeljenje s drugim agencijama Unije usluga administrativne podrške i usluga upravljanja objektima koje nisu povezane s temeljnim aktivnostima Nadzornog tijela.”; |
6. |
članak 8. mijenja se kako slijedi:
|
7. |
članak 9. mijenja se kako slijedi:
|
8. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 9.a Dopisi o nepoduzimanju mjera 1. Nadzorno tijelo poduzima mjere iz stavka 2. ovog članka samo u iznimnim okolnostima kada smatra da bi primjena jednog od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo kojeg od delegiranih ili provedbenih akata koji se na njemu temelje mogla stvoriti bitne probleme zbog nekog od sljedećih razloga:
2. U slučajevima iz stavka 1. Nadzorno tijelo nadležnim tijelima i Komisiji šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. U slučajevima iz stavka 1. točaka (a) i (b) Nadzorno tijelo Komisiji dostavlja mišljenje o mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema, prema prosudbi Nadzornog tijela. Nadzorno tijelo objavljuje svoje mišljenje. U slučaju iz stavka 1. točke (c) ovog članka Nadzorno tijelo što prije ocjenjuje je li potrebno donijeti relevantne smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16. Nadzorno tijelo postupa žurno, posebno kako bi se, kad god je to moguće, spriječili problemi iz stavka 1. 3. Ako je to potrebno u slučajevima iz stavka 1. i do donošenja i primjene novih mjera nakon poduzimanja koraka iz stavka 2., Nadzorno tijelo izdaje mišljenja o specifičnim odredbama akata iz stavka 1. radi daljnjeg poticanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih i provedbenih praksi te zajedničke, ujednačene i dosljedne primjene prava Unije. 4. Ako na temelju informacija koje dobije osobito od nadležnih tijela smatra da bilo koji od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo koji delegirani ili provedbeni akt koji se na njima temelji stvaraju bitne iznimne probleme koji se odnose na povjerenje u tržište, zaštitu potrošača, klijenata ili ulagatelja, uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili tržišta robe ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela, Nadzorno tijelo nadležnim tijelima i Komisiji bez nepotrebne odgode šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. Nadzorno tijelo može Komisiji dostaviti mišljenje o svim mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema. Nadzorno tijelo objavljuje svoje mišljenje.”; |
9. |
članak 10. mijenja se kako slijedi:
|
10. |
u članku 13. stavku 1. briše se drugi podstavak. |
11. |
članak 15. mijenja se kako slijedi:
|
12. |
članak 16. mijenja se kako slijedi:
|
13. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 16.a Mišljenja 1. Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu Nadzorno tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji davati mišljenja o svim pitanjima koja se odnose na njegovo područje nadležnosti. 2. Zahtjev iz stavka 1. može uključivati javno savjetovanje ili tehničku analizu. 3. S obzirom na bonitetnu procjenu spajanja i stjecanja iz područja primjene Direktive 2009/138/EZ i za koje je u skladu s tom direktivom potrebno savjetovanje nadležnih tijela iz dviju ili više država članica, Nadzorno tijelo može na zahtjev jednog od dotičnih nadležnih tijela izdati i objaviti mišljenje o bonitetnoj procjeni, osim u vezi s kriterijima utvrđenima u članku 59. stavku 1. točki (e) Direktive 2009/138/EZ. Mišljenje se izdaje odmah, a u svakom slučaju prije kraja razdoblja procjene u skladu s Direktivom 2009/138/EZ. 4. Nadzorno tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji na njihov zahtjev dostaviti tehničke savjete u područjima utvrđenima u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. Članak 16.b Pitanja i odgovori 1. Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela te institucije i tijela Unije, može Nadzornom tijelu na bilo kojem službenom jeziku Unije postaviti pitanja u vezi s praktičnom primjenom ili provedbom odredbi zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2., povezanih delegiranih i provedbenih akata te smjernica i preporuka donesenih na temelju tih zakonodavnih akata. Prije nego što Nadzornom tijelu postave pitanje financijske institucije razmatraju hoće li pitanje najprije uputiti svojem nadležnom tijelu. Prije objavljivanja odgovora na dopuštena pitanja Nadzorno tijelo može zatražiti dodatno objašnjenje pitanja koja je postavila fizička ili pravna osoba iz ovog stavka. 2. Odgovori Nadzornog tijela na pitanja iz stavka 1. nisu obvezujući. Odgovori moraju biti dostupni barem na jeziku na kojem je pitanje podneseno. 3. Nadzorno tijelo uvodi internetski alat dostupan na njegovim internetskim stranicama te upravlja njime, za potrebe podnošenja pitanja te pravodobne objave svih primljenih pitanja kao i svih odgovora na sva dopuštena pitanja u skladu sa stavkom 1., osim ako je takva objava protivna legitimnom interesu navedenih osoba ili bi uključivala rizike za stabilnost financijskog sustava. Nadzorno tijelo može odbaciti pitanja na koja ne namjerava odgovoriti. Nadzorno tijelo objavljuje odbačena pitanja na svojim internetskim stranicama tijekom razdoblju od dva mjeseca. 4. Tri člana Odbora nadzornika koji imaju pravo glasa mogu od Odbora nadzornika zatražiti da u skladu s člankom 44. odluči hoće li predmet dopuštenog pitanja iz stavka 1. ovog članka razmatrati u smjernicama u skladu s člankom 16., zatražiti savjete Interesne skupine iz članka 37., revidirati pitanja i odgovore u odgovarajućim vremenskim razmacima, provesti otvorena javna savjetovanja ili analizirati potencijalne povezane troškove i koristi. Takva savjetovanja i analize moraju biti proporcionalni u odnosu na opseg, prirodu i učinak dotičnog nacrta pitanja i odgovora ili u odnosu na posebnu žurnost predmeta. U slučaju uključivanja interesne skupine iz članka 37. primjenjuje se dužnost čuvanja povjerljivosti. 5. Nadzorno tijelo prosljeđuje Komisiji pitanja za koja je potrebno tumačenje prava Unije. Nadzorno tijelo objavljuje sve odgovore koje dostavi Komisija.”; |
14. |
članak 17. mijenja se kako slijedi:
|
15. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 17.a Zaštita osoba koje podnose prijave 1. Nadzorno tijelo raspolaže posebnim sustavima prijavljivanja za primanje i obradu informacija od fizičkih ili pravnih osoba koje podnose prijave o stvarnim ili mogućim povredama, zlouporabi prava ili neprimjeni prava Unije. 2. Fizičke ili pravne osobe koje podnose prijave putem tih sustava moraju biti zaštićene od odmazde u skladu s Direktivom (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (*32), kada je to primjenjivo. 3. Nadzorno tijelo osigurava anonimno ili povjerljivo te sigurno dostavljanje svih informacija. Ako smatra da dostavljene informacije sadržavaju dokaze ili značajne naznake o nekoj bitnoj povredi, Nadzorno tijelo dostavlja povratne informacije osobi koja je podnijela prijavu. (*32) Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).”;" |
16. |
u članku 18. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Ako je Vijeće donijelo odluku na temelju stavka 2. ovog članka te u iznimnim okolnostima kada je potrebno koordinirano djelovanje nadležnih tijela kao odgovor na nepovoljna kretanja koja mogu ozbiljno ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji ili zaštitu korisnika i potrošača, Nadzorno tijelo može donijeti pojedinačne odluke u kojima od nadležnih tijela zahtijeva da poduzmu potrebne mjere u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi se suočila s takvim kretanjima na način da se osigura da financijske institucije i nadležna tijela ispunjavaju zahtjeve utvrđene u tim zakonodavnim aktima.”; |
17. |
članak 19. mijenja se kako slijedi:
|
18. |
članak 21. mijenja se kako slijedi:
|
19. |
članak 22. mijenja se kako slijedi:
|
20. |
u članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U suradnji s ESRB-om Nadzorno tijelo izrađuje kriterije za utvrđivanje i mjerenje sistemskog rizika i odgovarajući sustav testiranja otpornosti na stres, što uključuje evaluaciju mogućnosti povećanja sistemskog rizika koji bi sudionici financijskih tržišta mogli predstavljati u stresnim okolnostima ili takvog rizika koji im prijeti, uključujući mogući sistemski rizik povezan s okolišem. Sudionici financijskih tržišta koji bi mogli predstavljati sistemski rizik podliježu pojačanom nadzoru i, prema potrebi, postupcima za oporavak i sanaciju iz članka 25.”; |
21. |
članak 29. mijenja se kako slijedi:
|
22. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 29.a Strateški prioriteti Unije u području nadzora Nakon rasprave u Odboru nadzornika i uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela, postojeće aktivnosti institucija Unije i analize, upozorenja i preporuke koje je objavio ESRB, Nadzorno tijelo najmanje svake tri godine do 31. ožujka određuje najviše dva prioriteta koja su relevantna na razini Unije i kojima se u obzir uzimaju buduća kretanja i trendovi. Nadležna tijela pri sastavljanju svojih programa rada uzimaju u obzir te prioritete i o tome obavješćuju Nadzorno tijelo. Nadzorno tijelo raspravlja o relevantnim aktivnostima nadležnih tijela u sljedećoj godini i donosi zaključke. Nadzorno tijelo raspravlja o mogućim daljnjim aktivnostima koje mogu uključivati smjernice i preporuke nadležnim tijelima te stručne preglede u određenom području. Prioriteti koji su relevantni na razini Unije koje je utvrdilo Nadzorno tijelo ne sprečavaju nadležna tijela da primijene svoje najbolje prakse niti da djeluju na temelju svojih dodatnih prioriteta i kretanja te se u obzir uzimaju nacionalne posebnosti.”; |
23. |
članak 30. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 30. Stručni pregledi nadležnih tijela 1. Nadzorno tijelo periodično provodi stručne preglede pojedinih ili svih aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog jačanja usklađenosti i djelotvornosti rezultata nadzora. Nadzorno tijelo u tu svrhu izrađuje metode kojima se omogućuju objektivna procjena i usporedba nadležnih tijela koja su predmetom stručnog pregleda. Pri planiranju i provedbi stručnih pregleda u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve relevantne informacije koje su Nadzornom tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve relevantne informacije od dionika. 2. Za potrebe ovog članka Nadzorno tijelo osniva ad hoc odbore za stručne preglede, koje čine članovi osoblja Nadzornog tijela i članovi nadležnih tijela. Odborima za stručne preglede predsjeda član osoblja Nadzornog tijela. Nakon savjetovanja s upravljačkim odborom i na temelju javnog poziva na sudjelovanje predsjednik predlaže predsjednika i članove odbora za stručne preglede, a taj prijedlog odobrava Odbor nadzornika. Smatra se da je prijedlog odobren osim ako Odbor nadzornika u roku od 10 dana od prijedloga predsjednika donese odluku o odbijanju prijedloga. 3. Stručni pregled uključuje, ali se ne ograničava na procjenu sljedećeg:
4. Nadzorno tijelo izrađuje izvješće o rezultatima stručnog pregleda. To izvješće o stručnom pregledu sastavlja odbor za stručne preglede i donosi Odbor nadzornika u skladu s člankom 44. stavkom 4. Pri izradi tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravljačkim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o stručnom pregledu i osigurali jednaki uvjeti. Upravljački odbor posebno ocjenjuje je li metodologija primijenjena na isti način. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje se smatraju prikladnima, proporcionalnima i potrebnima na temelju stručnog pregleda. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka u skladu s člankom 16. i u obliku mišljenjâ u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a). U skladu s člankom 16. stavkom 3. nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16. Nadzorno tijelo uzima u obzir rezultate stručnog pregleda, kao i sve ostale informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju prema najkvalitetnijim nadzornim praksama. 5. Nadzorno tijelo dostavlja Komisiji mišljenje kada na temelju rezultata stručnog pregleda ili svih ostalih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća smatra da bi iz perspektive Unije bilo potrebno daljnje usklađivanje propisa Unije koji se primjenjuju na financijske institucije ili nadležna tijela. 6. Nadzorno tijelo sastavlja izvješće o daljnjim mjerama dvije godine nakon objave izvješća o stručnom pregledu. Izvješće o daljnjim mjerama izrađuje odbor za stručne preglede i donosi Odbor nadzornika u skladu s člankom 44. stavkom 4. Pri izradi nacrta tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravljačkim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o daljnjim mjerama. Izvješće o daljnjim mjerama sadržava, ali se ne ograničava na procjenu adekvatnosti i djelotvornosti mjera koje poduzimaju nadležna tijeka koja podliježu stručnom pregledu kao odgovor na daljnje mjere iz izvješća o stručnom pregledu. 7. Nakon savjetovanja s nadležnim tijelima koja podliježu stručnom pregledu odbor za stručne preglede utvrđuje obrazložene glavne rezultate stručnog pregleda. Nadzorno tijelo ih objavljuje zajedno s obrazloženim glavnim rezultatima stručnog pregleda i izvješća o daljnjim mjerama iz stavka 6. Ako se obrazloženi glavni rezultati Nadzornog tijela razlikuju od glavnih rezultata koje je utvrdio odbor za stručne preglede, Nadzorno tijelo na povjerljivoj osnovi dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji rezultate koje je utvrdio odbor za stručne preglede. Ako je nadležno tijelo koje podliježe stručnom pregledu zabrinuto da bi objava obrazloženih glavnih rezultata koje je Nadzorno tijelo utvrdilo mogla predstavljati rizik za stabilnost financijskog sustava, ono može taj predmet uputiti Odboru nadzornika. Odbor nadzornika može odlučiti da te dijelove neće objaviti. 8. Za potrebe ovog članka upravljački odbor iznosi prijedlog plana rada za provedbu stručnih pregleda za predstojeće dvije godine, u kojem se među ostalim uzimaju u obzir iskustva stečena u prošlim postupcima provedbe stručnog pregleda i raspravama koordinacijskih skupina iz članka 45.b. Plan rada za provedbu stručnih pregleda zasebni je dio godišnjeg i višegodišnjeg programa rada. Plan rada za provedbu stručnih pregleda objavljuje se. U slučaju hitnosti ili nepredviđenih događaja Nadzorno tijelo može odlučiti provesti dodatne stručne preglede.”; |
24. |
članak 31. mijenja se kako slijedi:
|
25. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 31.a Razmjena informacija o prikladnosti i primjerenosti Nadzorno tijelo zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) uspostavlja sustav za razmjenu informacija relevantnih za ocjenu prikladnosti i primjerenosti imatelja kvalificiranih udjela, direktora i osoba koje u financijskim institucijama obavljaju ključne funkcije, a koju provode nadležna tijela u skladu s aktima iz članka 1. stavka 2.”; |
26. |
članak 32. mijenja se kako slijedi:
|
27. |
članak 33. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 33. Međunarodni odnosi uključujući istovjetnost 1. Ne dovodeći u pitanje odgovarajuće nadležnosti država članica i institucija Unije, Nadzorno tijelo može uspostaviti kontakte i sklopiti administrativne sporazume s regulatornim i nadzornim tijelima, međunarodnim organizacijama i administracijama trećih zemalja. Tim sporazumima ne nastaju pravne obveze za Uniju i njezine države članice niti se njima sprečavaju države članice i njihova nadležna tijela da sklapaju bilateralne ili multilateralne sporazume s tim trećim zemljama. Ako se treća zemlja, u skladu s delegiranim aktom koji je na snazi, a koji je Komisija donijela na temelju članka 9. Direktive (EU) 2015/849, nalazi na popisu jurisdikcija koje imaju strateške nedostatke u svojim nacionalnim režimima suzbijanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma koji predstavljaju značajne prijetnje financijskom sustavu Unije, Nadzorno tijelo ne sklapa administrativne sporazume s regulatornim i nadzornim tijelima te treće zemlje. Time se ne isključuju drugi oblici suradnje Nadzornog tijela s odgovarajućim tijelima treće zemlje s ciljem smanjenja prijetnji financijskom sustavu Unije. 2. Nadzorno tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, slijedom posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. 3. Nadzorno tijelo prati, s posebnim naglaskom na njihove posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu osiguranika i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, relevantna regulatorna i nadzorna kretanja i provedbene prakse te promjene na tržištu u trećim zemljama, u mjeri u kojoj su one relevantne za procjene istovjetnosti sustava trećih zemalja utemeljene na rizicima u vezi s kojima je Komisija donijela odluke o istovjetnosti na temelju zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Nadalje, ono provjerava jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene te odluke o istovjetnosti i svi u njima utvrđeni uvjeti. Nadzorno tijelo može stupiti u kontakt s relevantnim tijelima u trećim zemljama. Nadzorno tijelo podnosi povjerljivo izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) u kojem sažeto navodi rezultate svojeg praćenja svih trećih zemalja čiji su sustavi istovjetni. U izvješću se poseban naglasak stavlja na posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu osiguranika ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ako utvrdi da u trećim zemljama iz ovog stavka postoje relevantna kretanja u vezi s regulativom, nadzorom ili provedbenim praksama koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu osiguranika ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Nadzorno tijelo na povjerljivoj osnovi i bez nepotrebne odgode o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. 4. Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. druge rečenice ovog članka, Nadzorno tijelo surađuje, ako je to moguće, s relevantnim nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su regulatorni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. U načelu, ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Nadzorno tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima u njih uključuje odredbe o sljedećem:
Nadzorno tijelo obavješćuje Komisiju ako nadležno tijelo treće zemlje odbije sklopiti takve administrativne sporazume ili ako odbije djelotvornu suradnju. 5. Nadzorno tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. Nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi primijenila taj model sporazuma. U izvješću iz članka 43. stavka 5. Nadzorno tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadležnim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Nadzorno tijelo pružilo Komisiji prilikom pripreme odluka o istovjetnosti i praćenju koje provodi Nadzorno tijelo u skladu sa stavkom 3. ovog članka. 6. U okviru svojih ovlasti iz ove Uredbe i zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Nadzorno tijelo doprinosi ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na međunarodnim forumima.”; |
28. |
članak 34. briše se; |
29. |
članak 36. mijenja se kako slijedi:
|
30. |
članak 37. mijenja se kako slijedi:
|
31. |
članak 39. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 39. Postupci odlučivanja 1. Pri donošenju odluka u skladu s člancima 17., 18. i 19. Nadzorno tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6. ovog članka. 2. Nadzorno tijelo obavješćuje sve adresate odluke na službenom jeziku adresata o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoja stajališta o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Adresat može iznijeti svoja stajališta na svojem službenom jeziku. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3. 3. U odlukama Nadzornog tijela navode se razlozi na kojima se one temelje. 4. Adresate odluka Nadzornog tijela obavješćuje se o pravnim lijekovima koji su im na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom. 5. Ako je donijelo odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili stavka 4., Nadzorno tijelo tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima. 6. Odluke koje Nadzorno tijelo donese u skladu s člankom 17., člankom 18. ili člankom 19. objavljuju se. Prilikom objave tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili dotične financijske institucije i glavni sadržaj odluke, osim ako je takva objava u suprotnosti s legitimnim interesima tih financijskih institucija ili sa zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela.”; |
32. |
članak 40. mijenja se kako slijedi:
|
33. |
članci 41. i 42. zamjenjuju se sljedećima: „Članak 41. Interni odbori 1. Odbor nadzornika na vlastiti zahtjev ili na zahtjev predsjednika može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Na zahtjev upravljačkog odbora ili predsjednika Odbor nadzornika može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su dodijeljene upravljačkom odboru. Odbor nadzornika može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, upravljačkom odboru ili predsjedniku. 2. Za potrebe članka 17. predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor nadzornika. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravljačkim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnog tijela za koje postoji sumnja da je prekršilo pravo Unije niti smiju imati bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelom. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 3. Za potrebe članka 19. predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor nadzornika. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravljačkim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnih tijela između kojih postoji neslaganje niti smiju imati bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelima. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 4. Za potrebe provedbe istrage predviđene u članku 22. stavku 4. prvom podstavku, predsjednik može predložiti odluku o pokretanju istrage i odluku o sazivanju neovisnog povjerenstva, koju donosi Odbor nadzornika. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravljačkim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 5. Povjerenstva iz stavaka 2. i 3. ovog članka ili predsjednik podnose prijedloge odluka na temelju članka 17. ili članka 19. o kojima konačnu odluku donosi Odbor nadzornika. Povjerenstvo iz stavka 4. ovog članka prezentira Odboru nadzornika rezultate istrage provedene u skladu s člankom 22. stavkom 4. prvim podstavkom. 6. Odbor nadzornika donosi poslovnik neovisnih povjerenstava navedenih u ovom članku. Članak 42. Neovisnost Odbora nadzornika 1. U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom članovi Odbora nadzornika djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. 2. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Odbora nadzornika u obavljanju njihovih zadaća. 3. Članovi Odbora nadzornika, predsjednik i predstavnici koji nemaju pravo glasa te promatrači koji sudjeluju na sastancima Odbora nadzornika daju uoči tih sastanaka točnu i potpunu izjavu u kojoj navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvih interesa za koje bi se moglo smatrati da dovode u pitanje njihovu neovisnost u vezi s bilo kojom točkom dnevnog reda te se suzdržavaju od sudjelovanja u raspravi i glasanju o tim točkama. 4. Odbor nadzornika u svojem poslovniku utvrđuje praktične aranžmane za pravila o izjavi o postojanju ili nepostojanju interesa iz stavka 3. i za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njime.”; |
34. |
članak 43. mijenja se kako slijedi:
|
35. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 43.a Transparentnost odluka koje donosi Odbor nadzornika Ne dovodeći u pitanje članak 70., Nadzorno tijelo u roku od šest tjedana od svakog sastanka Odbora nadzornika Europskom parlamentu dostavlja barem sveobuhvatan i sadržajan zapisnik tog sastanka, koji omogućuje potpuno razumijevanje rasprava, uključujući popis odluka s komentarima. Takav zapisnik ne sadržava rasprave u okviru Odbora nadzornika koje se odnose na pojedinačne financijske institucije, osim ako je drukčije predviđeno u članku 75. stavku 3. ili u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”; |
36. |
članak 44. mijenja se kako slijedi:
|
37. |
članak 45. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 45. Sastav 1. Upravljački odbor sastoji se od predsjednika i šest članova Odbora nadzornika koje su između sebe izabrali članovi Odbora nadzornika koji imaju pravo glasa. Osim predsjednika, svaki član upravljačkog odbora ima zamjenika koji ga može zamijeniti u slučaju spriječenosti. 2. Mandat članova koje je izabrao Odbor nadzornika traje dvije i pol godine. Taj se mandat može jednom produljiti. Sastav upravljačkog odbora mora biti rodno uravnotežen i proporcionalan te odražavati Uniju u cjelini. Mandati se preklapaju i primjenjuje se odgovarajući sustav rotacije. 3. Sastanke upravljačkog odbora saziva predsjednik na vlastitu inicijativu ili na zahtjev najmanje jedne trećine članova, a sastancima predsjeda predsjednik. Upravljački odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora nadzornika i onoliko često koliko to upravljački odbor smatra potrebnim. Upravljački odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje. 4. Članovima upravljačkog odbora mogu, podložno poslovniku, pomagati savjetnici ili stručnjaci. Članovi koji nemaju pravo glasa, uz iznimku izvršnog direktora, ne prisustvuju raspravama u okviru upravljačkog odbora koje se odnose na pojedinačne financijske institucije.”; |
38. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 45.a Odlučivanje 1. Odluke upravljačkog odbora donose se običnom većinom njegovih članova uz nastojanje da se postigne konsenzus. Svaki član ima jedan glas. Predsjednik je član s pravom glasa. 2. Izvršni direktor i predstavnik Komisije sudjeluju bez prava glasa na sastancima upravljačkog odbora. Predstavnik Komisije ima pravo glasa o pitanjima iz članka 63. 3. Upravljački odbor donosi i objavljuje svoj poslovnik. Članak 45.b Koordinacijske skupine 1. Upravljački odbor može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev nadležnog tijela osnovati koordinacijske skupine za određene teme za koje bi mogla biti potrebna koordinacija s obzirom na specifična tržišna kretanja. Upravljački odbor osniva koordinacijske skupine za određene teme na zahtjev pet članova Odbora nadzornika. 2. Sva nadležna tijela sudjeluju u koordinacijskim skupinama te im u skladu s člankom 35. dostavljaju informacije koje su koordinacijskim skupinama potrebne da bi obavile svoje koordinacijske zadaće u skladu sa svojim mandatom. Rad koordinacijskih skupina temelji se na informacijama koje su dostavila nadležna tijela i eventualnim rezultatima koje je utvrdilo Nadzorno tijelo. 3. Koordinacijskim skupinama predsjeda član upravljačkog odbora. Svake godine član upravljačkog odbora koji je zadužen za određenu koordinacijsku skupinu izvješćuje Odbor nadzornika o glavnim elementima rasprava i rezultata te, kada je to relevantno, predlaže regulatorne daljnje mjere ili stručni pregled u dotičnom području. Nadležna tijela obavješćuju Nadzorno tijelo o načinu na koji su u svojim aktivnostima u obzir uzela rad koordinacijskih skupina. 4. Pri praćenju tržišnih kretanja koja mogu biti u fokusu rada koordinacijskih skupina Nadzorno tijelo može od nadležnih tijela u skladu s člankom 35. zahtijevati da dostave informacije koje su potrebne kako bi Nadzorno tijelo moglo obavljati svoju ulogu praćenja.”; |
39. |
članak 46. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 46. Neovisnost upravljačkog odbora Članovi upravljačkog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove upravljačkog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”; |
40. |
članak 47. mijenja se kako slijedi:
|
41. |
članak 48. mijenja se kako slijedi:
|
42. |
članak 49. mijenja se kako slijedi:
|
43. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 49.a Troškovi Predsjednik obavješćuje javnost o svim održanim sastancima s vanjskim dionicima u roku od dva tjedna nakon sastanka i primljenim uslugama ugošćenja. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”; |
44. |
članak 50. briše se; |
45. |
članak 54. mijenja se kako slijedi:
|
46. |
članak 55. mijenja se kako slijedi:
|
47. |
članci 56. i 57. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 56. Zajednička stajališta i zajednički akti U okviru svojih zadaća iz poglavlja II. ove Uredbe, te posebno uzimajući u obzir provedbu Direktive 2002/87/EZ, Nadzorno tijelo, prema potrebi, donosi konsenzusom zajednička stajališta s, ovisno o slučaju, europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala). Ako je to propisano pravom Unije, mjere u skladu s člancima od 10. do 16. i odluke u skladu s člancima 17., 18. i 19. ove Uredbe u vezi s primjenom Direktive 2002/87/EZ i bilo kojih drugih zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe koje su također u području nadležnosti europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) ili europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), istodobno donose, ovisno o slučaju, Nadzorno tijelo, europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala). Članak 57. Pododbori 1. Zajednički odbor može osnovati pododbore radi pripreme nacrta zajedničkih stajališta i zajedničkih akata za Zajednički odbor. 2. Svaki pododbor sastoji se od osoba navedenih u članku 55. stavku 1. i jednog predstavnika na visokoj razini koji je zaposlenik relevantnog nadležnog tijela iz svake države članice. 3. Svaki pododbor iz redova predstavnika relevantnih nadležnih tijela bira predsjednika, koji djeluje i kao promatrač u Zajedničkom odboru. 4. Za potrebe članka 56. u okviru Zajedničkog odbora osniva se Pododbor za financijske konglomerate. 5. Zajednički odbor na svojim internetskim stranicama objavljuje sve osnovane pododbore, uključujući njihove mandate te popis njihovih članova i njihovih dužnosti u pododboru.”; |
48. |
članak 58. mijenja se kako slijedi:
|
49. |
u članku 59. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Članovi Žalbenog vijeća i osoblje Nadzornog tijela koje pruža operativnu i tajničku potporu ne smiju sudjelovati u žalbenim postupcima u kojima imaju bilo kakav osobni interes ako su prethodno bili uključeni kao predstavnici jedne od stranaka u postupku ili ako su sudjelovali u donošenju odluke protiv koje je podnesena žalba.”; |
50. |
u članku 60. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Žalba se zajedno s obrazloženjem podnosi Nadzornom tijelu u pisanom obliku u roku tri mjeseca od datuma kada je dotična osoba primila obavijest o odluci ili, ako nema takve obavijesti, od dana kada je Nadzorno tijelo objavilo svoju odluku. Žalbeno vijeće odlučuje o žalbi u roku od tri mjeseca od podnošenja žalbe.”; |
51. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 60.a Prekoračenje ovlasti koje počini Nadzorno tijelo Svaka fizička ili pravna osoba može Komisiji poslati obrazloženi savjet ako ta osoba smatra da je Nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti, među ostalim i nepoštovanjem načela proporcionalnosti iz članka 1. stavka 5., kada je djelovalo u skladu s člancima 16. i 16.b te ako je to od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”; |
52. |
u članku 62. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
|
53. |
članci 63., 64. i 65. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 63. Donošenje proračuna 1. Izvršni direktor svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Nadzornog tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja upravljačkom odboru i Odboru nadzornika. 2. Odbor nadzornika donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta koji je odobrio upravljački odbor. 3. Upravljački odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću kao i Europskom revizorskom sudu jedinstveni programski dokument do 31. siječnja. 4. Uzimajući u obzir jedinstveni programski dokument Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a. 5. Europski parlament i Vijeće donose plan radnih mjesta Nadzornog tijela. Europski parlament i Vijeće odobravaju proračunska sredstva kao doprinos uravnoteženom financiranju Nadzornog tijela. 6. Proračun Nadzornog tijela donosi Odbor nadzornika. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje. 7. Upravljački odbor bez nepotrebne odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svojoj namjeri provedbe svakog projekata koji bi mogao imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, a posebno svakog projekta koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada. 8. Ne dovodeći u pitanje članke 266. i 267. Financijske uredbe, zahtijeva se odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća za svaki projekt koji bi mogao imati značajne financijske ili dugoročne posljedice za financiranje proračuna Nadzornog tijela, a posebno za svaki projekt koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada, uključujući klauzule o raskidu. Članak 64. Izvršenje i kontrola proračuna 1. Izvršni direktor djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava godišnji proračun Nadzornog tijela. 2. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremenu računovodstvenu dokumentaciju do 1. ožujka sljedeće godine. Članak 70. ne sprječava Nadzorno tijelo da Revizorskom sudu dostavi sve informacije koje on zatraži, a koje su u nadležnosti Revizorskog suda. 3. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 1. ožujka sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije potrebne računovodstvene informacije za potrebe konsolidacije na način i u formatu koje odredi računovodstveni službenik Komisije. 4. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 31. ožujka sljedeće godine dostavlja i izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora nadzornika, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu. 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji Nadzornog tijela u skladu s člankom 246. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Nadzornog tijela sastavlja završnu računovodstvenu dokumentaciju Nadzornog tijela. Tu završnu računovodstvenu dokumentaciju izvršni direktor dostavlja Odboru nadzornika koji o njoj iznosi mišljenje. 6. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 1. srpnja sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu završnu računovodstvenu dokumentaciju zajedno s mišljenjem Odbora nadzornika. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 15. lipnja svake godine i paket dokumentacije u standardiziranom formatu koji je odredio računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije. 7. Završna računovodstvena dokumentacija objavljuje se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine. 8. Izvršni direktor do 30. rujna dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja, a presliku tog odgovora također dostavlja upravljačkom odboru i Komisiji. 9. Izvršni direktor podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno u članku 261. stavku 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka razrješnice za dotičnu financijsku godinu. 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Nadzornom tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N. 11. Nadzorno tijelo daje obrazloženo mišljenje o stajalištu Europskog parlamenta i o svim ostalim opažanjima Europskog parlamenta iz postupka davanja razrješnice. Članak 65. Financijska pravila Financijska pravila koja se primjenjuju na Nadzorno tijelo donosi upravljački odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*35) osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe funkcioniranja Nadzornog tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije. (*35) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 оd 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).”;" |
54. |
u članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*36) primjenjuje se na Nadzorno tijelo bez ograničenja. (*36) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;" |
55. |
članak 70. mijenja se kako slijedi:
|
56. |
članak 71. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 71. Zaštita podataka Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Nadzornog tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*38) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti. (*38) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
57. |
u članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Upravljački odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”; |
58. |
u članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Nadzornog tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i objekte koje ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Nadzornog tijela i članove njihovih obitelji utvrđuju se u Sporazumu o sjedištu između Nadzornog tijela i te države članice koji su sklopili nakon odobrenja upravljačkog odbora.”; |
59. |
članak 76. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 76. Odnos s Odborom europskih nadzornih tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (CEIOPS) Nadzorno tijelo smatra se pravnim sljednikom Odbora europskih nadzornih tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (CEIOPS). Na dan osnivanja Nadzornog tijela sva imovina i obveze te svi poslovi CEIOPS-a koji su u tijeku automatski se prenose na Nadzorno tijelo. CEIOPS sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CEIOPS i Komisija provode reviziju tog izvješća i odobravaju ga.”; |
60. |
članak 81. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 3.
Izmjene Uredbe (EU) br. 1095/2010
Uredba (EU) br. 1095/2010 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 1. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
članak 2. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
članak 3. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 3. Odgovornost tijela 1. Tijela iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (d) odgovaraju Europskom parlamentu i Vijeću. 2. U skladu s člankom 226. UFEU-a Nadzorno tijelo u potpunosti surađuje s Europskim parlamentom tijekom svih istraga koje se provode na temelju tog članka. 3. Odbor supervizora donosi godišnje izvješće o aktivnostima Nadzornog tijela, među ostalim o rezultatima rada predsjednika te do 15. lipnja svake godine dostavlja to izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. Izvješće se objavljuje. 4. Na zahtjev Europskog parlamenta predsjednik sudjeluje na saslušanju u Europskom parlamentu o rezultatima rada Nadzornog tijela. Saslušanje se održava barem jedanput godišnje. Predsjednik daje izjavu pred Europskim parlamentom i odgovara na sva pitanja koja mu postave zastupnici u Europskom parlamenta, kad god se to zatraži. 5. Predsjednik u pisanom obliku izvješćuje Europski parlament o aktivnostima Nadzornog tijela kada se to zatraži, a najkasnije 15 dana prije davanja izjave iz stavka 4. 6. Osim informacija iz članaka od 11. do 18. i članaka 20. i 33., izvješće sadržava i sve relevantne informacije koje Europski parlament zatraži na ad hoc osnovi. 7. Nadzorno tijelo u usmenom ili pisanom obliku odgovara na sva pitanja koja su mu uputili Europski parlament ili Vijeće u roku od pet tjedana od primitka pitanja. 8. Predsjednik na zahtjev održava povjerljive rasprave iza zatvorenih vrata s predsjednikom, potpredsjednicima i koordinatorima nadležnog odbora Europskog parlamenta. Svi sudionici poštuju obvezu čuvanja poslovne tajne. 9. Ne dovodeći u pitanje njegove obveze čuvanja povjerljivosti koje proizlaze iz sudjelovanja na međunarodnim forumima, Nadzorno tijelo na zahtjev izvješćuje Europski parlament o svojem doprinosu ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na takvim međunarodnim forumima.”; |
4. |
u članku 4. točki (3) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:
|
5. |
u članku 7. dodaje se sljedeći stavak: „Mjesto sjedišta Nadzornog tijela ne utječe na izvršavanje njegovih zadaća i ovlasti, ustroj njegove upravljačke strukture, funkcioniranje njegove glavne organizacije ili glavno financiranje njegovih aktivnosti, ali omogućuje, kada je to primjenjivo, dijeljenje s drugim agencijama Unije usluga administrativne podrške i usluga upravljanja objektima koje nisu povezane s temeljnim aktivnostima Nadzornog tijela.”; |
6. |
članak 8. mijenja se kako slijedi:
|
7. |
članak 9. mijenja se kako slijedi:
|
8. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 9.a Dopisi o nepoduzimanju mjera 1. Nadzorno tijelo poduzima mjere iz stavka 2. samo u iznimnim okolnostima kada smatra da bi primjena jednog od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo kojeg od delegiranih ili provedbenih akata koji se na njemu temelje mogla stvoriti bitne probleme zbog nekog od sljedećih razloga:
2. U slučajevima iz stavka 1. Nadzorno tijelo nadležnim tijelima i Komisiji šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. U slučajevima iz stavka 1. točaka (a) i (b) Nadzorno tijelo Komisiji dostavlja mišljenje o mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema, prema prosudbi Nadzornog tijela. Nadzorno tijelo objavljuje svoje mišljenje. U slučaju iz stavka 1. točke (c) ovog članka Nadzorno tijelo što prije ocjenjuje je li potrebno donijeli relevantne smjernice ili preporuke u skladu s člankom 16. Nadzorno tijelo postupa žurno, posebno kako bi se, kad god je to moguće, spriječili problemi iz stavka 1. 3. Ako je to potrebno u slučajevima iz stavka 1. i do donošenja i primjene novih mjera nakon poduzimanja koraka iz stavka 2., Nadzorno tijelo izdaje mišljenja o specifičnim odredbama akata iz stavka 1. radi daljnjeg poticanja usklađenih, učinkovitih i djelotvornih nadzornih i provedbenih praksi te zajedničke, ujednačene i dosljedne primjene prava Unije. 4. Ako na temelju informacija koje dobije osobito od nadležnih tijela smatra da bilo koji od zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ili bilo koji delegirani ili provedbeni akt koji se na njima temelji stvaraju bitne iznimne probleme koji se odnose na povjerenje u tržište, zaštitu korisnika ili ulagatelja, uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili tržišta robe ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela, Nadzorno tijelo nadležnim tijelima i Komisiji bez nepotrebne odgode šalje dopis u kojem detaljno navodi probleme za koje smatra da postoje. Nadzorno tijelo može Komisiji dostaviti mišljenje o svim mjerama koje smatra primjerenima, u obliku novog zakonodavnog prijedloga ili prijedloga novog delegiranog ili provedbenog akta te o žurnosti problema. Nadzorno tijelo objavljuje svoje mišljenje.”; |
9. |
članak 10. mijenja se kako slijedi:
|
10. |
u članku 13. stavku 1. briše se drugi podstavak; |
11. |
članak 15. mijenja se kako slijedi:
|
12. |
članak 16. mijenja se kako slijedi:
|
13. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 16.a Mišljenja 1. Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu Nadzorno tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji davati mišljenja o svim pitanjima koja se odnose na njegovo područje nadležnosti. 2. Zahtjev iz stavka 1. može uključivati javno savjetovanje ili tehničku analizu. 3. S obzirom na bonitetnu procjenu spajanja i stjecanja iz područja primjene Direktive 2014/65/EU i za koje je u skladu s tom direktivom potrebno savjetovanje nadležnih tijela iz dviju ili više država članica, Nadzorno tijelo može na zahtjev jednog od dotičnih nadležnih tijela izdati i objaviti mišljenje o bonitetnoj procjeni, osim u vezi s kriterijima utvrđenima u članku 13. stavku 1. točki (e) Direktive 2014/65/EU. Mišljenje se izdaje odmah, a u svakom slučaju prije kraja razdoblja procjene u skladu s Direktivom 2014/65/EU. 4. Nadzorno tijelo može Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji na njihov zahtjev dostaviti tehničke savjete u područjima utvrđenima u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. Članak 16.b Pitanja i odgovori 1. Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, svaka fizička ili pravna osoba, uključujući nadležna tijela te institucije i tijela Unije, može Nadzornom tijelu na bilo kojem službenom jeziku Unije postaviti pitanja u vezi s praktičnom primjenom ili provedbom odredbi zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2., povezanih delegiranih i provedbenih akata te smjernica i preporuka donesenih na temelju tih zakonodavnih akata. Prije nego što Nadzornom tijelu postave pitanje sudionici financijskog tržišta razmatraju hoće li pitanje najprije uputiti svojem nadležnom tijelu. Prije objavljivanja odgovora na dopuštena pitanja Nadzorno tijelo može zatražiti dodatno objašnjenje pitanja koja je postavila fizička ili pravna osoba iz ovog stavka. 2. Odgovori Nadzornog tijela na pitanja iz stavka 1. nisu obvezujući. Odgovori moraju biti dostupni barem na jeziku na kojem je pitanje podneseno. 3. Nadzorno tijelo uvodi internetski alat dostupan na njegovim internetskim stranicama te upravlja njime, za potrebe podnošenja pitanja te pravodobnu objavu svih primljenih pitanja kao i svih odgovora na sva dopuštena pitanja u skladu sa stavkom 1., osim ako je takva objava protivna legitimnom interesu navedenih osoba ili bi uključivala rizike za stabilnost financijskog sustava. Nadzorno tijelo može odbaciti pitanja na koja ne namjerava odgovoriti. Nadzorno tijelo objavljuje odbačena pitanja na svojim internetskim stranicama tijekom razdoblja od dva mjeseca. 4. Tri člana Odbora supervizora koji imaju pravo glasa mogu od Odbora supervizora zatražiti da u skladu s člankom 44. odluči hoće li predmet dopuštenog pitanja iz stavka 1. ovog članka razmatrati u smjernicama u skladu s člankom 16., zatražiti savjete Interesne skupine iz članka 37., revidirati pitanja i odgovore u odgovarajućim vremenskim razmacima, provesti otvorena javna savjetovanja ili analizirati potencijalne povezane troškove i koristi. Takva savjetovanja i analize moraju biti proporcionalni u odnosu na opseg, prirodu i učinak dotičnog nacrta pitanja i odgovora ili u odnosu na posebnu žurnost predmeta. U slučaju uključivanja Interesne skupine iz članka 37. primjenjuje se dužnost čuvanja povjerljivosti. 5. Nadzorno tijelo prosljeđuje Komisiji pitanja za koja je potrebno tumačenje prava Unije. Nadzorno tijelo objavljuje sve odgovore koje dostavi Komisija.”; |
14. |
članak 17. mijenja se kako slijedi:
|
15. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 17.a Zaštita osoba koje podnose prijave 1. Nadzorno tijelo raspolaže posebnim sustavima prijavljivanja za primanje i obradu informacija od fizičkih ili pravnih osoba koje podnose prijave o stvarnim ili mogućim povredama, zlouporabi prava ili neprimjeni prava Unije. 2. Fizičke ili pravne osobe koje podnose prijave putem tih sustava moraju biti zaštićene od odmazde u skladu s Direktivom (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća (*45), kada je to primjenjivo. 3. Nadzorno tijelo osigurava anonimno ili povjerljivo te sigurno dostavljanje svih informacija. Ako smatra da dostavljene informacije sadržavaju dokaze ili značajne naznake o nekoj bitnoj povredi, Nadzorno tijelo dostavlja povratne informacije osobi koja je podnijela prijavu. (*45) Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).”;" |
16. |
u članku 18. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Ako je Vijeće donijelo odluku na temelju stavka 2. ovog članka te u iznimnim okolnostima kada je potrebno koordinirano djelovanje nadležnih tijela kao odgovor na nepovoljna kretanja koja mogu ozbiljno ugroziti pravilno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji ili zaštitu korisnika i ulagatelja, Nadzorno tijelo može donijeti pojedinačne odluke u kojima od nadležnih tijela zahtijeva da poduzmu potrebne mjere u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. kako bi se suočila s takvim kretanjima na način da se osigura da sudionici financijskih tržišta i nadležna tijela ispunjavaju zahtjeve utvrđene u tim zakonodavnim aktima.”; |
17. |
članak 19. mijenja se kako slijedi:
|
18. |
članak 21. mijenja se kako slijedi:
|
19. |
članak 22. mijenja se kako slijedi:
|
20. |
u članku 23. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U suradnji s ESRB-om Nadzorno tijelo izrađuje kriterije za utvrđivanje i mjerenje sistemskog rizika i odgovarajući sustav testiranja otpornosti na stres, što uključuje evaluaciju mogućnosti povećanja sistemskog rizika koji bi sudionici financijskih tržišta mogli predstavljati u stresnim okolnostima ili takvog rizika koji im prijeti, uključujući mogući sistemski rizik povezan s okolišem. Sudionici financijskih tržišta koji bi mogli predstavljati sistemski rizik podliježu pojačanom nadzoru i, prema potrebi, postupcima za oporavak i sanaciju iz članka 25.”; |
21. |
u članku 27. stavku 2. briše se drugi podstavak; |
22. |
članak 29. mijenja se kako slijedi:
|
23. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 29.a Strateški prioriteti Unije u području nadzora Nakon rasprave u Odboru supervizora i uzimajući u obzir prijedloge nadležnih tijela, postojeće aktivnosti institucija Unije i analize, upozorenja i preporuke koje je objavio ESRB, Nadzorno tijelo najmanje svake tri godine do 31. ožujka određuje najviše dva prioriteta koja su relevantna na razini Unije i kojima se u obzir uzimaju buduća kretanja i trendovi. Nadležna tijela pri sastavljanju svojih programa rada uzimaju u obzir te prioritete i o tome obavješćuju Nadzorno tijelo. Nadzorno tijelo raspravlja o relevantnim aktivnostima nadležnih tijela u sljedećoj godini i donosi zaključke. Nadzorno tijelo raspravlja o mogućim daljnjim aktivnostima koje mogu uključivati smjernice i preporuke nadzornim tijelima te stručne preglede u određenom području. Prioriteti koji su relevantni na razini Unije koje je utvrdilo Nadzorno tijelo ne sprečavaju nadležna tijela da primijene svoje najbolje prakse niti da djeluju na temelju svojih dodatnih prioriteta i kretanja te se njima u obzir uzimaju nacionalne posebnosti.”; |
24. |
članak 30. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 30. Stručni pregledi nadležnih tijela 1. Nadzorno tijelo periodično provodi stručne preglede pojedinih ili svih aktivnosti nadležnih tijela radi dodatnog jačanja usklađenosti i djelotvornosti rezultata nadzora. Nadzorno tijelo u tu svrhu izrađuje metode kojima se omogućuju objektivna procjena i usporedba nadležnih tijela koja su predmetom stručnog pregleda. Pri planiranju i provedbi stručnih pregleda u obzir se uzimaju postojeće informacije i provedene evaluacije dotičnog nadležnog tijela, uključujući sve relevantne informacije koje su Nadzornom tijelu dostavljene u skladu s člankom 35., te sve relevantne informacije od dionika. 2. Za potrebe ovog članka Nadzorno tijelo osniva ad hoc odbore za stručne preglede, koje čine članovi osoblja Nadzornog tijela i članovi nadležnih tijela. Odborima za stručne preglede predsjeda član osoblja Nadzornog tijela. Nakon savjetovanja s upravnim odborom i na temelju javnog poziva na sudjelovanje predsjednik predlaže predsjednika i članove odbora za stručne preglede, a taj prijedlog odobrava Odbor supervizora. Smatra se da je prijedlog odobren osim ako Odbor supervizora u roku od 10 radnih dana od prijedloga predsjednika donese odluku o odbijanju prijedloga. 3. Stručni pregled uključuje, ali se ne ograničava na procjenu sljedećeg:
4. Nadzorno tijelo izrađuje izvješće o rezultatima stručnog pregleda. To izvješće o stručnom pregledu sastavlja odbor za stručne preglede i donosi Odbor supervizora u skladu s člankom 44. stavkom 4. Pri izradi tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravnim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o stručnom pregledu i osigurali jednaki uvjeti. Upravni odbor posebno ocjenjuje je li metodologija primijenjena na isti način. U izvješću se objašnjavaju i navode daljnje mjere koje se smatraju prikladnima, proporcionalnima i potrebnima na temelju stručnog pregleda. Te se daljnje mjere mogu donijeti u obliku smjernica i preporuka u skladu s člankom 16. i u obliku mišljenjâ u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a). U skladu s člankom 16. stavkom 3. nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi uskladila svoje postupanje s donesenim smjernicama i preporukama. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda ili nacrta provedbenih tehničkih standarda u skladu s člancima od 10. do 15. ili smjernica ili preporuka u skladu s člankom 16. Nadzorno tijelo uzima u obzir rezultate stručnog pregleda, kao i sve ostale informacije koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća, kako bi osiguralo konvergenciju prema najkvalitetnijim nadzornim praksama. 5. Nadzorno tijelo dostavlja Komisiji mišljenje kada na temelju rezultata stručnog pregleda ili svih ostalih informacija koje je prikupilo pri obavljanju svojih zadaća smatra da bi iz perspektive Unije bilo potrebno daljnje usklađivanje propisa Unije koji se primjenjuju na sudionike financijskih tržišta ili nadležna tijela. 6. Nadzorno tijelo sastavlja izvješće o daljnjim mjerama dvije godine nakon objave izvješća o stručnom pregledu. Izvješće o daljnjim mjerama izrađuje odbor za stručne preglede i donosi Odbor supervizora u skladu s člankom 44. stavkom 4. Pri izradi nacrta tog izvješća odbor za stručne preglede savjetuje se s upravnim odborom kako bi se održala dosljednost s drugim izvješćima o daljnjim mjerama. Izvješće o daljnjim mjerama sadržava, ali se ne ograničava na procjenu adekvatnosti i djelotvornosti mjera koje poduzimaju nadležna tijeka koja podliježu stručnom pregledu kao odgovor na daljnje mjere iz izvješća o stručnom pregledu. 7. Nakon savjetovanja s nadležnim tijelima koja podliježu stručnom pregledu odbor za stručne preglede navodi obrazložene glavne rezultate stručnog pregleda. Nadzorno tijelo objavljuje obrazložene glavne rezultate stručnog pregleda i izvješća o daljnjim mjerama iz stavka 6. Ako se obrazloženi glavni rezultati Nadzornog tijela razlikuju od glavnih rezultata koje je utvrdio odbor za stručne preglede, Nadzorno tijelo na povjerljivoj osnovi dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji rezultate koje je utvrdio odbor za stručne preglede. Ako je nadležno tijelo koje podliježe stručnom pregledu zabrinuto da bi objava obrazloženih glavnih rezultata koje je Nadzorno tijelo utvrdilo mogla predstavljati rizik za stabilnost financijskog sustava, ono može taj predmet uputiti Odboru supervizora. Odbor supervizora može odlučiti da te dijelove neće objaviti. 8. Za potrebe ovog članka upravni odbor iznosi prijedlog plana rada za provedbu stručnih pregleda za predstojeće dvije godine, u kojem se među ostalim uzimaju u obzir iskustva stečena u prošlim postupcima provedbe stručnog pregleda i raspravama koordinacijskih skupina iz članka 45.b. Plan rada za provedbu stručnih pregleda zasebni je dio godišnjeg i višegodišnjeg programa rada. Plan rada za provedbu stručnih pregleda objavljuje se. U slučaju hitnosti ili nepredviđenih događaja Nadzorno tijelo može odlučiti provesti dodatne stručne preglede.”; |
25. |
članak 31. mijenja se kako slijedi:
|
26. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 31.a Razmjena informacija o prikladnosti i primjerenosti Nadzorno tijelo zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) uspostavlja sustav za razmjenu informacija relevantnih za ocjenu prikladnosti i primjerenosti imatelja kvalificiranih udjela, direktora i osoba koje u sudionicima financijskih tržišta obavljaju ključne funkcije, a koju provode nadležna tijela u skladu sa zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. Članak 31.b Koordinacijska funkcija u vezi s nalozima, transakcijama i aktivnostima sa značajnim prekograničnim učincima Ako na temelju dokaza kojima raspolaže ili na temelju jasnih naznaka iz nekoliko različitih izvora sumnja da su nalozi, transakcije ili bilo koja druga aktivnost sa značajnim prekograničnim učincima prijetnja urednom funkcioniranju i cjelovitosti financijskih tržišta ili financijskoj stabilnosti u Uniji, nadležno tijelo odmah o tome obavješćuje Nadzorno tijelo i dostavlja mu relevantne informacije. Nadzorno tijelo može izdati mišljenje o poduzimanju odgovarajućih daljnjih mjera koje upućuje nadležnim tijelima država članica u kojima je sumnjiva aktivnost provedena.”; |
27. |
članak 32. mijenja se kako slijedi:
|
28. |
članak 33. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 33. Međunarodni odnosi uključujući istovjetnost 1. Ne dovodeći u pitanje odgovarajuće nadležnosti država članica i institucija Unije, Nadzorno tijelo može uspostaviti kontakte i sklopiti administrativne sporazume s regulatornim i nadzornim tijelima, međunarodnim organizacijama i administracijama trećih zemalja. Tim sporazumima ne nastaju pravne obveze za Uniju i njezine države članice niti se njima sprečavaju države članice i njihova nadležna tijela da sklapaju bilateralne ili multilateralne sporazume s tim trećim zemljama. Ako se treća zemlja, u skladu s delegiranim aktom koji je na snazi, a koji je Komisija donijela na temelju članka 9. Direktive (EU) 2015/849, nalazi na popisu jurisdikcija koje imaju strateške nedostatke u svojim nacionalnim režimima suzbijanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma koji predstavljaju značajne prijetnje financijskom sustavu Unije, Nadzorno tijelo ne sklapa administrativne sporazume s regulatornim i nadzornim tijelima te treće zemlje. Time se ne isključuju drugi oblici suradnje Nadzornog tijela s odgovarajućim tijelima treće zemlje s ciljem smanjenja prijetnji financijskom sustavu Unije. 2. Nadzorno tijelo pomaže Komisiji pri izradi odluka o istovjetnosti koje se odnose na regulatorne i nadzorne sustave u trećim zemljama, slijedom posebnog Komisijina zahtjeva za savjetovanje ili kada se to od njega zahtijeva zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. 3. Nadzorno tijelo prati, s posebnim naglaskom na njihove posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, relevantna regulatorna i nadzorna kretanja i provedbene prakse te promjene na tržištu, u mjeri u kojoj su one relevantne za procjene istovjetnosti sustava trećih zemalja utemeljene na rizicima u vezi s kojima je Komisija donijela odluke o istovjetnosti na temelju zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Nadalje, ono provjerava jesu li i dalje ispunjeni kriteriji na temelju kojih su donesene te odluke o istovjetnosti i svi u njima utvrđeni uvjeti. Nadzorno tijelo može stupiti u kontakt relevantnim tijelima u trećim zemljama. Nadzorno tijelo podnosi povjerljivo izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) u kojem sažeto navodi rezultate svojeg praćenja svih trećih zemalja čiji su sustavi istovjetni. U izvješću se poseban naglasak stavlja na posljedice za financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ako utvrdi da u trećim zemljama iz ovog stavka postoje relevantna kretanja u vezi s regulativom, nadzorom ili provedbenim praksama koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta, zaštitu ulagatelja ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Nadzorno tijelo na povjerljivoj osnovi i bez nepotrebne odgode o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. 4. Ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve utvrđene u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2. i ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. druge rečenice ovog članka, Nadzorno tijelo surađuje, ako je to moguće, s relevantnim nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su regulatorni i nadzorni sustavi priznati kao istovjetni. U načelu, ta se suradnja odvija na temelju administrativnih sporazuma sklopljenih s relevantnim tijelima tih trećih zemalja. Nadzorno tijelo tijekom pregovora o tim administrativnim sporazumima u njih uključuje odredbe o sljedećem:
Nadzorno tijelo obavješćuje Komisiju ako nadležno tijelo treće zemlje odbije sklopiti takve administrativne sporazume ili odbije djelotvornu suradnju. 5. Nadzorno tijelo može izraditi model administrativnih sporazuma kako bi se uspostavile usklađene, učinkovite i djelotvorne nadzorne prakse u Uniji te osnažila međunarodna koordinacija nadzora. Nadležna tijela poduzimaju sve napore kako bi primijenila taj model sporazuma. U izvješću iz članka 43. stavka 5. Nadzorno tijelo navodi informacije o administrativnim sporazumima koji su dogovoreni s nadležnim tijelima, međunarodnim organizacijama ili administracijama u trećim zemljama, o pomoći koju je Nadzorno tijelo pružilo Komisiji prilikom pripreme odluka o istovjetnosti i praćenju koje provodi Nadzorno tijelo u skladu sa stavkom 3. ovog članka. 6. U okviru svojih ovlasti iz ove Uredbe i zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. Nadzorno tijelo doprinosi ujedinjenom, zajedničkom, dosljednom i djelotvornom zastupanju interesa Unije na međunarodnim forumima.”; |
29. |
članak 34. briše se; |
30. |
članak 36. mijenja se kako slijedi:
|
31. |
članak 37. mijenja se kako slijedi:
|
32. |
članak 39. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 39. Postupci odlučivanja 1. Pri donošenju odluka u skladu s člancima 17., 18. i 19. Nadzorno tijelo djeluje u skladu sa stavcima od 2. do 6. ovog članka. 2. Nadzorno tijelo obavješćuje sve adresate odluke na službenom jeziku adresata o svojoj namjeri da donese odluku, utvrđujući rok u kojem adresat može iznijeti svoja stajališta o predmetu odluke, uzimajući u potpunosti u obzir žurnost, složenost i moguće posljedice tog pitanja. Adresat može iznijeti svoja stajališta na svojem službenom jeziku. Odredba utvrđena u prvoj rečenici primjenjuje se mutatis mutandis na preporuke iz članka 17. stavka 3. 3. U odlukama Nadzornog tijela navode se razlozi na kojima se one temelje. 4. Adresate odluka Nadzornog tijela obavješćuje se o pravnim lijekovima koji su im na raspolaganju u skladu s ovom Uredbom. 5. Ako je donijelo odluku na temelju članka 18. stavka 3. ili stavka 4., Nadzorno tijelo tu odluku preispituje u primjerenim vremenskim razmacima. 6. Odluke koje Nadzorno tijelo donese u skladu s člankom 17., člankom 18. ili člankom 19. objavljuju se. Prilikom objave tih odluka navodi se identitet dotičnog nadležnog tijela ili dotičnog sudionika financijskih tržišta i glavni sadržaj odluke, osim ako je takva objava u suprotnosti s legitimnim interesima tih sudionika financijskih tržišta ili sa zaštitom njihovih poslovnih tajni ili ako bi to moglo ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog financijskog sustava Unije ili njegova dijela.”; |
33. |
članak 40. mijenja se kako slijedi:
|
34. |
članci 41. i 42. zamjenjuju se sljedećima: „Članak 41. Interni odbori 1. Odbor supervizora na vlastiti zahtjev ili na zahtjev predsjednika može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su mu dodijeljene. Na zahtjev upravnog odbora ili predsjednika Odbor supervizora može osnovati interne odbore za posebne zadaće koje su dodijeljene upravnom odboru. Odbor supervizora može odrediti da se određene jasno definirane zadaće i odluke delegiraju internim odborima, upravnom odboru ili predsjedniku. 2. Za potrebe članka 17. predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor supervizora. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnog tijela za koje postoji sumnja da je prekršilo pravo Unije niti smiju imati bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelom. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 3. Za potrebe članka 19. predsjednik podnosi prijedlog odluke o sazivanju neovisnog povjerenstva koju donosi Odbor supervizora. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Šest drugih članova ne smiju biti predstavnici nadležnih tijela između kojih postoji neslaganje niti smiju imaju bilo kakav interes u predmetu ni izravne veze s dotičnim nadležnim tijelima. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 4. Za potrebe provedbe istrage predviđene u članku 22. stavku 4. prvom podstavku, predsjednik može predložiti odluku o pokretanje istrage i odluku o sazivanju neovisnog povjerenstva, koju donosi Odbor supervizora. Neovisno povjerenstvo sastoji se od predsjednika i šest drugih članova koje predlaže predsjednik nakon savjetovanja s upravnim odborom i slijedom javnog poziva na sudjelovanje. Svaki član povjerenstva ima jedan glas. Odluke povjerenstva donose se ako barem četiri člana glasuju za odluku. 5. Povjerenstva iz stavaka 2. i 3. ovog članka ili predsjednik podnose prijedlog odluka na temelju članka 17. ili članka 19. o kojima konačnu odluku donosi Odbor supervizora. Povjerenstvo iz stavka 4. ovog članka prezentira Odboru supervizora rezultate istrage provedene u skladu s člankom 22. stavkom 4. prvim podstavkom. 6. Odbor supervizora donosi poslovnik neovisnih povjerenstava navedenih u ovom članku. Članak 42. Neovisnost Odbora supervizora 1. U provedbi zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom članovi Odbora supervizora djeluju neovisno i objektivno isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. 2. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove Odbora supervizora u obavljanju njihovih zadaća. 3. Članovi Odbora supervizora, predsjednik i predstavnici koji nemaju pravo glasa te promatrači koji sudjeluju na sastancima Odbora supervizora daju uoči tih sastanaka točnu i potpunu izjavu u kojoj navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvih interesa za koje bi se moglo smatrati da dovode u pitanje njihovu neovisnost u vezi s bilo kojom točkom dnevnog reda te se suzdržavaju od sudjelovanja u raspravi i glasanju o tim točkama. 4. Odbor supervizora u svojem poslovniku utvrđuje praktične aranžmane za pravila o izjavi o postojanju ili nepostojanju interesa iz stavka 3. i za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njime.”; |
35. |
članak 43. mijenja se kako slijedi:
|
36. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 43.a Transparentnost odluka koje donosi Odbor supervizora Ne dovodeći u pitanje članak 70., Nadzorno tijelo u roku od šest tjedana od svakog sastanka Odbora supervizora Europskom parlamentu dostavlja barem sveobuhvatan i sadržajan zapisnik tog sastanka, koji omogućuje potpuno razumijevanje rasprava, uključujući popis odluka s komentarima. Takav zapisnik ne sadržava rasprave u okviru Odbora supervizora koje se odnose na pojedinačne sudionike financijskih tržišta, osim ako je drukčije predviđeno u članku 75. stavku 3. ili u zakonodavnim aktima iz članka 1. stavka 2.”; |
37. |
članak 44. mijenja se kako slijedi:
|
38. |
članak 45. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 45. Sastav 1. Upravni odbor sastoji se od predsjednika i šest članova Odbora supervizora koje su između sebe izabrali članovi Odbora supervizora koji imaju pravo glasa. Osim predsjednika, svaki član upravnog odbora ima zamjenika koji ga može zamijeniti u slučaju spriječenosti. 2. Mandat članova koje je izabrao Odbor supervizora traje dvije i pol godine. Taj se mandat može jednom produljiti. Sastav upravnog odbora mora biti rodno uravnotežen i proporcionalan te odražavati Uniju u cjelini. Mandati se preklapaju i primjenjuje se odgovarajući sustav rotacije. 3. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik na vlastitu inicijativu ili na zahtjev najmanje jedne trećine članova, a sastancima predsjeda predsjednik. Upravni odbor sastaje se prije svakog sastanka Odbora supervizora i onoliko često koliko to upravni odbor smatra potrebnim. Upravni odbor sastaje se najmanje pet puta godišnje. 4. Članovima upravnog odbora mogu, podložno poslovniku, pomagati savjetnici ili stručnjaci. Članovi koji nemaju pravo glasa, uz iznimku izvršnog direktora, ne prisustvuju raspravama u okviru upravnog odbora koje se odnose na pojedinačne sudionike financijskih tržišta.”; |
39. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 45.a Odlučivanje 1. Odluke upravnog odbora donose se običnom većinom njegovih članova uz nastojanje da se postigne konsenzus. Svaki član ima jedan glas. Predsjednik je član s pravom glasa. 2. Izvršni direktor i predstavnik Komisije sudjeluju bez prava glasa na sastancima upravnog odbora. Predstavnik Komisije ima pravo glasa o pitanjima iz članka 63. 3. Upravni odbor donosi i objavljuje svoj poslovnik. Članak 45.b Koordinacijske skupine 1. Upravni odbor može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev nadležnog tijela osnovati koordinacijske skupine za određene teme za koje bi mogla biti potrebna koordinacija s obzirom na specifična tržišna kretanja. Upravni odbor osniva koordinacijske skupine za određene teme na zahtjev pet članova Odbora supervizora. 2. Sva nadležna tijela sudjeluju u koordinacijskim skupinama te im u skladu s člankom 35. dostavljaju informacije koje su koordinacijskim skupinama potrebne da bi obavile svoje koordinacijske zadaće u skladu sa svojim mandatom. Rad koordinacijskih skupina temelji se na informacijama koje su dostavila nadležna tijela i eventualnim rezultatima koje je utvrdilo Nadzorno tijelo. 3. Koordinacijskim skupinama predsjeda član upravnog odbora. Svake godine član upravnog odbora koji je zadužen za određenu koordinacijsku skupinu izvješćuje Odbor supervizora o glavnim elementima rasprava i rezultata te, kada je to relevantno, predlaže regulatorne daljnje mjere ili stručni pregled u dotičnom području. Nadležna tijela obavješćuju Nadzorno tijelo o načinu na koji su u svojim aktivnostima u obzir uzela rad koordinacijskih skupina. 4. Pri praćenju tržišnih kretanja koja mogu biti u fokusu rada koordinacijskih skupina Nadzorno tijelo može od nadležnih tijela u skladu s člankom 35. zahtijevati da dostave informacije koje su potrebne kako bi Nadzorno tijelo moglo obavljati svoju ulogu praćenja.”; |
40. |
članak 46. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 46. Neovisnost upravnog odbora Članovi upravnog odbora postupaju neovisno i objektivno i isključivo u interesu Unije kao cjeline, te ne traže niti primaju upute od institucija ili tijela Unije, od vlada ili od bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. Države članice, institucije ili tijela Unije i bilo koja druga javna ili privatna tijela ne smiju utjecati na članove upravnog odbora u obavljanju njihovih zadaća.”; |
41. |
Članak 47. mijenja se kako slijedi:
|
42. |
članak 48. mijenja se kako slijedi:
|
43. |
članak 49. mijenja se kako slijedi:
|
44. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 49.a Troškovi Predsjednik obavješćuje javnost o svim održanim sastancima s vanjskim dionicima u roku od dva tjedna nakon sastanka i primljenim uslugama ugošćenja. Troškovi se javno evidentiraju u skladu s Pravilnikom o osoblju.”; |
45. |
članak 50. briše se; |
46. |
članak 54. mijenja se kako slijedi:
|
47. |
članak 55. mijenja se kako slijedi:
|
48. |
članci 56. i 57. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 56. Zajednička stajališta i zajednički akti U okviru svojih zadaća iz poglavlja II. ove Uredbe, te posebno uzimajući u obzir provedbu Direktive 2002/87/EZ, Nadzorno tijelo, prema potrebi, donosi konsenzusom zajednička stajališta s, ovisno o slučaju, europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo). Ako je to propisano pravom Unije, mjere u skladu s člancima od 10. do 16. i odluke u skladu s člancima 17., 18. i 19. ove Uredbe u vezi s primjenom Direktive 2002/87/EZ i bilo kojih drugih zakonodavnih akata iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe koje su također u području nadležnosti europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) ili europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), istodobno donose, ovisno o slučaju, Nadzorno tijelo, europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) i europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje). Članak 57. Pododbori 1. Zajednički odbor može osnovati pododbore radi pripreme nacrta zajedničkih stajališta i zajedničkih akata za Zajednički odbor. 2. Svaki pododbor sastoji se od osoba navedenih u članku 55. stavku 1. i jednog predstavnika na visokoj razini koji je zaposlenik relevantnog nadležnog tijela iz svake države članice. 3. Svaki pododbor iz redova predstavnika relevantnih nadležnih tijela bira predsjednika, koji djeluje i kao promatrač u Zajedničkom odboru. 4. Za potrebe članka 56. u okviru Zajedničkog odbora osniva se Pododbor za financijske konglomerate. 5. Zajednički odbor na svojim internetskim stranicama objavljuje sve osnovane pododbore, uključujući njihove mandate te popis njihovih članova i njihovih dužnosti u pododboru.”; |
49. |
članak 58. mijenja se kako slijedi:
|
50. |
u članku 59. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Članovi Odbora za žalbe i osoblje Nadzornog tijela koje pruža operativnu i tajničku potporu ne smiju sudjelovati u žalbenim postupcima u kojima imaju bilo kakav osobni interes ako su prethodno bili uključeni kao predstavnici jedne od stranaka u postupku ili ako su sudjelovali u donošenju odluke protiv koje je podnesena žalba.”; |
51. |
u članku 60. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Žalba se zajedno s obrazloženjem podnosi Nadzornom tijelu u pisanom obliku u roku tri mjeseca od datuma kada je dotična osoba primila obavijest o odluci ili, ako nema takve obavijesti, od dana kada je Nadzorno tijelo objavilo svoju odluku. Odbor za žalbe odlučuje o žalbi u roku od tri mjeseca od podnošenja žalbe.”; |
52. |
umeće se sljedeći članak: „Članak 60.a Prekoračenje ovlasti koje počini Tijelo Svaka fizička ili pravna osoba može Komisiji poslati obrazloženi savjet ako ta osoba smatra da je Nadzorno tijelo prekoračilo svoje ovlasti, među ostalim i nepoštovanjem načela proporcionalnosti iz članka 1. stavka 5., kada je djelovalo u skladu s člancima 16. i 16.b te ako je to od izravnog i osobnog interesa za tu osobu.”; |
53. |
u članku 62. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
|
54. |
članci 63., 64. i 65. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 63. Donošenje proračuna 1. Izvršni direktor svake godine sastavlja privremeni nacrt jedinstvenog programskog dokumenta Nadzornog tijela za sljedeće tri financijske godine u kojemu se navode predviđeni prihodi i rashodi te informacije o osoblju, na temelju godišnjeg i višegodišnjeg planiranja programa te ga zajedno s planom radnih mjesta dostavlja upravnom odboru i Odboru supervizora. 2. Odbor supervizora donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeće tri financijske godine na temelju nacrta koji je odobrio upravni odbor. 3. Upravni odbor dostavlja Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću kao i Europskom revizorskom sudu jedinstveni programski dokument do 31. siječnja. 4. Uzimajući u obzir jedinstveni programski dokument Komisija u nacrt proračuna Unije uključuje procjenu koju smatra potrebnom s obzirom na plan radnih mjesta i iznos doprinosa za uravnoteženje kojim tereti opći proračun Europske unije u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a. 5. Europski parlament i Vijeće donose plan radnih mjesta Nadzornog tijela. Europski parlament i Vijeće odobravaju proračunska sredstva kao doprinos uravnoteženom financiranju Nadzornog tijela. 6. Proračun Nadzornog tijela donosi Odbor supervizora. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Proračun se prema potrebi na odgovarajući način usklađuje. 7. Upravni odbor bez nepotrebne odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svojoj namjeri provedbe svakog projekta koji bi mogao imati značajne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, a posebno svakog projekta koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada. 8. Ne dovodeći u pitanje članke 266. i 267. Financijske uredbe, zahtijeva se odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća za svaki projekt koji bi mogao imati značajne financijske ili dugoročne posljedice za financiranje proračuna Nadzornog tijela, a posebno za svaki projekt koji se odnosi na nekretnine, kao što su zakup ili kupnja zgrada, uključujući klauzule o raskidu. Članak 64. Izvršenje i kontrola proračuna 1. Izvršni direktor djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje i izvršava godišnji proračun Nadzornog tijela. 2. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu privremenu računovodstvenu dokumentaciju do 1. ožujka sljedeće godine. Članak 70. ne sprječava Nadzorno tijelo da Revizorskom sudu dostavi sve informacije koje on zatraži, a koje su u nadležnosti Revizorskog suda. 3. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 1. ožujka sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije potrebne računovodstvene informacije za potrebe konsolidacije na način i u formatu koje odredi računovodstveni službenik Komisije. 4. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 31. ožujka sljedeće godine dostavlja i izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju članovima Odbora supervizora, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu. 5. Nakon što primi opažanja Revizorskog suda o privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji Nadzornog tijela u skladu s člankom 246. Financijske uredbe, računovodstveni službenik Nadzornog tijela sastavlja završnu računovodstvenu dokumentaciju Nadzornog tijela. Tu završnu računovodstvenu dokumentaciju izvršni direktor dostavlja Odboru supervizora koji o njoj iznosi mišljenje. 6. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela do 1. srpnja sljedeće godine dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu završnu računovodstvenu dokumentaciju zajedno s mišljenjem Odbora supervizora. Računovodstveni službenik Nadzornog tijela dostavlja računovodstvenom službeniku Komisije do 15. lipnja svake godine i paket dokumentacije u standardiziranom formatu koji je odredio računovodstveni službenik Komisije za potrebe konsolidacije. 7. Završna računovodstvena dokumentacija objavljuje se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće godine. 8. Izvršni direktor do 30. rujna dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja, a presliku tog odgovora također dostavlja upravnom odboru i Komisiji. 9. Izvršni direktor podnosi Europskom parlamentu, na njegov zahtjev i kako je predviđeno u članku 261. stavku 3. Financijske uredbe, sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka razrješnice za dotičnu financijsku godinu. 10. Na preporuku Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje Nadzornom tijelu razrješnicu za izvršenje proračuna za financijsku godinu N. 11. Nadzorno tijelo daje obrazloženo mišljenje o stajalištu Europskog parlamenta i o svim ostalim opažanjima Europskog parlamenta iz postupka davanja razrješnice. Članak 65. Financijska pravila Financijska pravila koja se primjenjuju na Nadzorno tijelo donosi upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta pravila ne smiju odstupati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*48) osim ako to zahtijevaju posebne operativne potrebe funkcioniranja Nadzornog tijela, te samo uz prethodnu suglasnost Komisije. (*48) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 оd 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).”;" |
55. |
u članku 66. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Za potrebe suzbijanja prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*49) primjenjuje se na Nadzorno tijelo bez ograničenja. (*49) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).”;" |
56. |
članak 70. mijenja se kako slijedi:
|
57. |
članak 71. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 71. Zaštita podataka Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze država članica koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili obveze Nadzornog tijela koje se odnose na njegovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*51) pri ispunjavanju njegovih odgovornosti. (*51) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
58. |
u članku 72. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Upravni odbor donosi praktične mjere za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.”; |
59. |
u članku 74. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Potrebni aranžmani koji se odnose na smještaj Nadzornog tijela u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, kao i objekte koje ta država članica stavlja na raspolaganje, te posebna pravila koja se u toj državi članici primjenjuju na osoblje Nadzornog tijela i članove njihovih obitelji utvrđuju se u Sporazumu o sjedištu između Nadzornog tijela i te države članice koji sklopili nakon odobrenja upravnog odbora.”; |
60. |
članak 76. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 76. Odnos s Odborom europskih regulatora za vrijednosne papire (CESR) Nadzorno tijelo smatra se pravnim sljednikom Odbora europskih regulatora za vrijednosne papire (CESR). Na dan osnivanja Nadzornog tijela sva imovina i obveze te svi poslovi CESR-a koji su u tijeku automatski se prenose na Nadzorno tijelo. CESR sastavlja izvješće u kojem iskazuje završno stanje svoje imovine i svojih obveza na dan tog prijenosa. CESR i Komisija provode reviziju tog izvješća i odobravaju ga.”; |
61. |
članak 81. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 4.
Izmjene Uredbe (EU) br. 600/2014
Uredba (EU) br. 600/2014 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 1. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:
|
2. |
članak 2. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
članak 22. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 22. Pružanje informacija u svrhu transparentnosti i drugih izračuna 1. Kako bi se proveli izračuni radi utvrđivanja zahtjeva za transparentnost prije trgovanja i poslije trgovanja i mehanizama obveze trgovanja iz članaka od 3. do 11., članaka od 14. do 21. i članka 32., koji su primjenjivi na financijske instrumente te radiutvrđivanja je li investicijsko društvo sistemski internalizator, ESMA i nadležna tijela mogu zahtijevati informacije od:
2. Mjesta trgovanja, APA-ovi i CTP-ovi moraju čuvati potrebne podatke dovoljno dugo. 3. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju sadržaj i učestalost zahtjeva za podatke, format i vremenski okvir u kojem mjesta trgovanja, APA-ovi i CTP-ovi trebaju odgovoriti na zahtjeve za podatke iz stavka 1., vrsta podataka koje treba pohraniti i minimalno razdoblje tijekom kojeg mjesta trgovanja, APA-ovi i CTP-ovi moraju čuvati podatke kako bi mogli odgovoriti na zahtjeve za podatke u skladu sa stavkom 2. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
4. |
u članku 26. stavku 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Nadležna tijela bez nepotrebne odgode stavljaju na raspolaganje ESMA-i sve informacije o kojima se izvješćuje u skladu s ovim člankom.”; |
5. |
članak 27. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 27. Obveza dostavljanja referentnih podataka o financijskom instrumentu 1. Kada je riječ o financijskim instrumentima koji su uvršteni za trgovanje na uređenim tržištima ili kojima se trguje na MTP-ovima ili OTP-ovima, mjesta trgovanja dostavljaju ESMA-i identifikacijske referentne podatke za potrebe izvješća o transakcijama u skladu s člankom 26. Kada je riječ o drugim financijskim instrumentima na koje se odnosi članak 26. stavak 2. kojima se trguje na njihovu sustavu, svaki sistemski internalizator dostavlja ESMA-i referentne podatke o tim financijskim instrumentima. Identifikacijski referentni podaci pripremaju se za podnošenje ESMA-i u elektroničkom i standardiziranom obliku prije nego što započne trgovanje financijskim instrumentom na koji se odnose. Referentni podaci o financijskom instrumentu ažuriraju se kada god dođe do promjene podataka u vezi s nekim financijskim instrumentom. ESMA te referentne podatke odmah objavljuje na svojim internetskim stranicama. ESMA nadležnim tijelima bez nepotrebne odgode omogućuje pristup tim referentnim podacima. 2. Kako bi se nadležnim tijelima u skladu s člankom 26. omogućilo praćenje aktivnosti investicijskih društava radi osiguravanja da djeluju pošteno, korektno, u skladu s pravilima struke i na način kojim se promiče integritet tržišta, ESMA, nakon savjetovanja s nadležnim tijelima, utvrđuje odgovarajuće aranžmane kako bi osigurala da:
3. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. 4. ESMA može suspendirati obveze dostavljanja podataka utvrđene u stavku 1. za određene ili sve financijske instrumente ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
Prilikom poduzimanja mjere iz prvog podstavka ovog stavka, ESMA uzima u obzir doseg kojim se mjerom osigurava točnost i potpunost dostavljenih podataka za potrebe utvrđene u stavku 2. Prije donošenja odluke o poduzimanju mjere iz prvog podstavka, ESMA obavješćuje relevantna nadležna tijela. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 50. radi dopunjavanja ove Uredbe utvrđivanjem uvjeta iz prvog podstavka i okolnosti pod kojima se suspenzija iz tog podstavka prestaje primjenjivati.”; |
6. |
umeće se sljedeća glava: „GLAVA IV.a USLUGE DOSTAVE PODATAKA POGLAVLJE 1. Izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka Članak 27.a Za potrebe ove glave nacionalno nadležno tijelo znači nadležno tijelo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 26. Direktive 2014/65/EU. Članak 27.b Zahtjev za izdavanje odobrenja za rad 1. Poslovanje APA-e, CTP-a ili ovlaštenog mehanizma izvješćivanja kao redovito zanimanje ili djelatnost podliježe prethodnom odobrenju za rad koje izdaje ESMA u skladu s ovom glavom. Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, APA ili ovlašteni mehanizam izvješćivanja identificiran u skladu s delegiranim aktom iz članka 2. stavka 3. podliježe prethodnom odobrenju za rad i nadzoru relevantnog nacionalnog nadležnog tijela u skladu s ovom glavom. 2. Investicijsko društvo ili tržišni operater koji upravlja mjestom trgovanja također može pružati usluge APA-e, CTP-a ili ovlaštenog mehanizma izvješćivanja, uz prethodnu potvrdu ESMA-e ili relevantnog nacionalnog nadležnog tijela da investicijsko društvo ili tržišni operater ispunjava zahtjeve iz ove glave. Pružanje tih usluga uključeno je u njihovo odobrenje za rad. 3. ESMA uspostavlja registar svih pružatelja usluga dostave podataka u Uniji. Registar je javno dostupan i sadržava informacije o uslugama za koje je pružatelj usluga dostave podataka dobio odobrenje za rad i redovito se ažurira. Ako ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo oduzmu odobrenje za rad u skladu s člankom 27.e, to se oduzimanje objavljuje u registru tijekom razdoblja od pet godina. 4. Pružatelji usluga dostave podataka svoje usluge pružaju pod nadzorom ESMA-e ili, prema potrebi, nacionalnog nadležnog tijela. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo redovito provjerava usklađenost postupanja pružatelja usluga dostave podataka s ovom glavom. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo prati ispunjavaju li pružatelji usluga dostave podataka u svakom trenutku uvjete iz prvobitnog odobrenja za rad utvrđene u ovoj glavi. Članak 27.c Izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka 1. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo izdaje odobrenje za rad pružateljima usluga dostave podataka za potrebe ove glave u sljedećim slučajevima:
2. U odobrenju za rad iz stavka 1. navode se usluge dostave podataka koje pružatelj usluga dostave podataka smije pružati. Ako želi proširiti svoje poslovanje na dodatne usluge dostave podataka, pružatelj usluga dostave podataka podnosi ESMA-i ili, kada je to relevantno, nacionalnom nadležnom tijelu zahtjev za proširenje tog odobrenja za rad. 3. Ovlašteni pružatelj usluga dostave podataka u svakom trenutku mora ispunjavati uvjete za odobrenje za rad iz ove glave. Ovlašteni pružatelj usluga dostave podataka bez nepotrebne odgode obavješćuje ESMA-u ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo o svim značajnim promjenama uvjeta za odobrenje za rad. 4. Odobrenje za rad iz stavka 1. proizvodi učinke i valjano je na cijelom području Unije i pružatelju usluga dostave podataka omogućuje pružanje usluga za koje je dobio odobrenje za rad u cijeloj Uniji. Članak 27.d Postupci za izdavanje i odbijanje zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad 1. Pružatelj usluga dostave podataka podnosi zahtjev za izdavanje odobrenja u kojem dostavlja sve informacije koje su ESMA-i ili, kada je to relevantno, nacionalnom nadležnom tijelu potrebne da potvrdi da je pružatelj usluga dostave podataka u vrijeme izdavanja prvobitnog odobrenja za rad poduzeo sve potrebne korake kako bi ispunio svoje obveze u skladu s odredbama iz ove glave, uključujući poslovni plan u kojemu se, među ostalim, navode predviđene vrste usluga i organizacijska struktura. 2. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od 20 radnih dana od njegova primitka. Ako zahtjev nije potpun, ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo utvrđuje rok do kojeg pružatelj usluga dostave podataka mora dostaviti dodatne informacije. Nakon što ocijeni da je zahtjev potpun, ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo o tome obavješćuje pružatelja usluga dostave podataka. 3. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo u roku od šest mjeseci od primitka potpunog zahtjeva ocjenjuje usklađenost postupanja pružatelja usluga dostave podataka s ovom glavom. Ona/ono donosi detaljno obrazloženu odluku o izdavanju ili odbijanju zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad te u roku od pet radnih dana o tome obavješćuje pružatelja usluga dostave podataka koji je podnio zahtjev. 4. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. 5. ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se određuju standardni obrasci, predlošci i postupci za obavješćivanje ili dostavu informacija predviđenih u stavku 1. ovog članka i u članku 27.f stavku 2. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Članak 27.e Oduzimanje odobrenja za rad 1. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo može oduzeti odobrenje za rad izdano pružatelju usluga dostave podataka ako pružatelj:
2. ESMA bez nepotrebne odgode, kada je to relevantno, obavješćuje nacionalno nadležno tijelo u državi članici u kojoj pružatelj usluga dostave podataka ima poslovni nastan o odluci o oduzimanju odobrenja za rad pružatelju usluga dostave podataka. Članak 27.f Zahtjevi za upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka 1. Upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka mora u svakom trenutku imati dovoljno dobar ugled, posjedovati dovoljno znanja, vještina i iskustva te posvećivati dovoljno vremena izvršavanju svojih zadaća. Upravljačko tijelo mora posjedovati odgovarajuće zajedničko znanje, vještine i iskustvo kako bi moglo razumjeti aktivnosti pružatelja usluga dostave podataka. Svaki član upravljačkog tijela djeluje pošteno, savjesno i neovisno kako bi prema potrebi djelotvorno osporio odluke višeg rukovodstva i prema potrebi nadgledao i pratio donošenje odluka upravljačkog tijela. Ako tržišni operater zatraži odobrenje za upravljanje APA-om, CTP-om ili ovlaštenim mehanizmom izvješćivanja u skladu s člankom 27.d, a članovi upravljačkog tijela APA-e, CTP-a ili ovlaštenog mehanizma izvješćivanja članovi su i upravljačkog tijela uređenog tržišta, smatra se da te osobe ispunjavaju zahtjeve iz prvog podstavka. 2. Pružatelj usluga dostave podataka obavješćuje ESMA-u ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo o imenima svih članova svojeg upravljačkog tijela i svim promjenama u članstvu tog tijela, kao i o informacijama koje su potrebne za procjenu usklađenosti njegova postupanja sa stavkom 1. 3. Upravljačko tijelo pružatelja usluga dostave podataka definira i nadgleda provedbu sustava upravljanja kojima se osigurava djelotvorno i razborito upravljanje organizacijom, uključujući razdvajanje dužnosti u organizaciji i sprečavanje sukoba interesa, i to na način kojim se promiču integritet tržišta i interesi klijenata. 4. ESMA ili, kada je to relevantno, nacionalno nadležno tijelo odbija odobrenje za rad ako nisu uvjereni da osoba ili osobe koje će stvarno voditi poslovanje pružatelja usluga dostave podataka imaju dovoljno dobar ugled ili ako postoje objektivni i očiti razlozi za pretpostavku da predložene izmjene u upravljačkom tijelu pružatelja usluga dostave podataka predstavljaju prijetnju dobrom i razboritom upravljanju pružateljem i primjerenom uzimanju u obzir interesa njegovih klijenata i integritetu tržišta. 5. ESMA do 1. siječnja 2021. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda za procjenu primjerenosti članova upravljačkog tijela opisane u stavku 1. uzimajući u obzir različite uloge i funkcije koje obavljaju i potrebu za izbjegavanjem sukoba interesa između članova upravljačkog tijela i korisnika APA-e, CTP-a ili ovlaštenog mehanizma izvješćivanja. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. POGLAVLJE 2. Uvjeti za APA-ove, CTP-ove i ovlaštene mehanizme izvješćivanja Članak 27.g Organizacijski zahtjevi za APA-ove 1. APA ima odgovarajuće politike i mehanizme za objavljivanje informacija koji se zahtijevaju člancima 20. i 21. što je moguće bliže stvarnom vremenu koliko je to tehnički izvedivo, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi. Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje 15 minuta nakon što ih je APA objavila. APA učinkovito i dosljedno širi takve informacije na način kojim se osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u obliku kojim se olakšava konsolidiranje informacija sa sličnim podacima iz drugih izvora. 2. Informacije koje APA objavi u skladu sa stavkom 1. uključuju najmanje sljedeće pojedinosti:
3. APA ima i održava djelotvorne administrativne mjere za sprečavanje sukoba interesa sa svojim klijentima. Posebno, APA koja je i tržišni operater ili investicijsko društvo postupa na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim informacijama te ima i održava odgovarajuće mehanizme za razdvajanje različitih funkcija poslovanja. 4. APA ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost sredstava za prijenosa podataka, smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa te sprečava odavanje informacija prije objave. APA održava odgovarajuće resurse i posjeduje sustave za podupiranje poslovanja kako bi neprekidno pružala i održavala svoje usluge. 5. APA ima uspostavljene sustave koji djelotvorno provjeravaju jesu li izvješća o trgovanju potpuna, utvrđuju propuste ili očite pogreške te u slučaju takvih pogrešnih izvješća zahtijevaju ponovnu dostavu izvješća. 6. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje zajedničkih formata, podatkovnih standarda i tehničkih mehanizama kojima se olakšava konsolidiranje podataka iz stavka 1. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. 7. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 50. radi dopunjavanja ove Uredbe utvrđivanjem prihvatljive komercijalne osnove za objavu informacija iz stavka 1. ovog članka. 8. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Članak 27.h Organizacijski zahtjevi za CTP-ove 1. CTP ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za prikupljanje javno obavljenih informacija u skladu s člancima 6. i 20., njihovo konsolidiranje u kontinuirane elektroničke tijekove podataka te stavljanje tih informacija na raspolaganje javnosti što je moguće bliže stvarnom vremenu koliko je to tehnički izvedivo, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi. Te informacije uključuju najmanje sljedeće pojedinosti:
Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje 15 minuta nakon što ih je CTP objavio. CTP učinkovito i dosljedno širi takve informacije na način kojim se osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u oblicima koji su lako dostupni i upotrebljivi tržišnim sudionicima. 2. CTP ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za prikupljanje javno obavljenih informacija u skladu s člancima 10. i 21., njihovo konsolidiranje u kontinuirane elektroničke tijekove podataka te stavljanje tih informacija na raspolaganje javnosti što je moguće bliže stvarnom vremenu koliko je to tehnički izvedivo, na prihvatljivoj komercijalnoj osnovi, uključujući najmanje sljedeće pojedinosti:
Informacije se besplatno stavljaju na raspolaganje 15 minuta nakon što ih je CTP objavio. CTP učinkovito i dosljedno širi takve informacije na način kojim se osigurava brz pristup informacijama, na nediskriminirajućoj osnovi i u oblicima koji su interoperabilni i lako dostupni te upotrebljivi tržišnim sudionicima. 3. CTP osigurava da su pruženi podaci konsolidirani od strane svih uređenih tržišta, MTP-ova, OTP-ova i APA-ova i za financijske instrumente utvrđene regulatornim tehničkim standardima na temelju stavka 8. točke (c). 4. CTP ima i održava djelotvorne administrativne mjere osmišljene za sprečavanje sukoba interesa. Posebno, tržišni operater ili APA, koji također upravljaju konsolidiranim podacima, postupaju na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim informacijama te imaju i održavaju odgovarajuće aranžmane za razdvajanje različitih funkcija poslovanja. 5. CTP ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost sredstava za prijenos informacija te smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa. CTP održava odgovarajuće resurse i posjeduje sustave za podupiranje poslovanja kako bi neprekidno pružao i održavao svoje usluge. 6 ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje podatkovnih standarda i formata za informacije koje treba objaviti u skladu s člancima 6., 10., 20. i 21., uključujući identifikator financijskih instrumenta, cijenu, količinu, vrijeme, zapis cijene, identifikator mjesta te indikatore za posebne uvjete koji su se primjenjivali na transakciju te tehničke aranžmane kojima se promiče učinkovito i dosljedno širenje informacija na način kojim se osigurava da su lako dostupne i upotrebljive tržišnim sudionicima iz stavaka 1. i 2. ovog članka, uključujući utvrđivanje dodatnih usluga koje bi CTP mogao obavljati i kojima se poboljšava učinkovitost tržišta. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. 7. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 50. radi dopunjavanja ove Uredbe utvrđivanjem prihvatljive komercijalne osnove za davanje pristupa tijekovima podataka iz stavaka 1. i 2. ovog članka. 8. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Članak 27.i Organizacijski zahtjevi za ovlaštene mehanizme izvješćivanja 1. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja ima uspostavljene odgovarajuće politike i aranžmane za najbrže moguće priopćavanje informacija koji se zahtijevaju na temelju članka 26., a najkasnije do kraja radnog dana koji slijedi nakon dana na koji je obavljena transakcija. 2. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja ima i održava djelotvorne administrativne mjere za sprečavanje sukoba interesa sa svojim klijentima. Posebno, ovlašteni mehanizam izvješćivanja koji je također i tržišni operater ili investicijsko društvo postupa na nediskriminirajući način sa svim prikupljenim informacijama te ima i održava odgovarajuće aranžmane za razdvajanje različitih funkcija poslovanja. 3. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja ima uspostavljene dobre sigurnosne mehanizme kojima se jamči sigurnost i ovjera prijenosa informacija, smanjuje rizik oštećenja podataka i neovlaštenog pristupa te sprečava odavanje informacija, uz stalnu zaštitu povjerljivosti podataka. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja održava odgovarajuće resurse i posjeduje sustave za podupiranje poslovanja kako bi neprekidno pružao i održavao svoje usluge. 4. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja ima uspostavljene sustave kojima se može djelotvorno provjeravati cjelovitost izvješća o transakciji, utvrđivati propuste ili očite pogreške koje su uzrokovala investicijska društva i u slučaju takvih pogrešaka ili propusta dostavljati pojedinosti o pogrešci ili propustu investicijskom društvu te u slučaju takvih pogrešnih izvješća zahtijevati ponovna dostava izvješća. Ovlašteni mehanizam izvješćivanja ima uspostavljene sustave koji mu omogućuju otkrivanje vlastitih pogrešaka ili propusta i koji mu omogućuju da ih ispravi te da nadležnom tijelu dostavi ili, ovisno o slučaju, ponovno dostavi točno i potpuno izvješće o transakciji. 5. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:
Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
7. |
umeće se sljedeća glava: „GLAVA VI.a OVLASTI I NADLEŽNOST ESMA-E POGLAVLJE 1. Nadležnosti i postupci Članak 38.a Izvršavanja ESMA-inih ovlasti Ovlasti dodijeljene ESMA-i, ili bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 38.b do 38.e ne smiju se upotrebljavati za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti. Članak 38.b Zahtjev za informacije 1. ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje joj omogućuju obavljanje njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom:
2. U svakom jednostavnom zahtjevu za dostavu informacija iz stavka 1. navodi se:
3. Kada zahtijeva dostavu informacija iz stavka 1. na temelju odluke, ESMA navodi:
4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih na temelju zakona ili njihova statuta ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti podatke u ime svojih stranaka. Stranke u cijelosti odgovaraju za to da su informacije potpune, točne i za to da ne navode na pogrešan zaključak. 5. ESMA bez nepotrebne odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice osoba iz stavka 1. Članak 38.c Opće istrage 1. Kako bi mogla obavljati svoje dužnosti na temelju ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 38.b stavka 1. U tu svrhu dužnosnici i ostale osobe koje ESMA ovlasti mogu:
2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodični penali predviđeni u članku 38.i ako tražena evidencija, podaci, postupci ili ostali materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 38.b stavka 1. nisu dostavljeni ili su nepotpuni te novčane kazne predviđene u članku 38.h u ako su odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 38.b stavka 1. netočni ili ako navode na pogrešan zaključak. 3. Osobe iz članka 38.b stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju odluke ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodični penali predviđeni u članku 38.i, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke. 4. Pravodobno prije istrage iz stavka 1. ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici dotičnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih zadaća. Dužnosnici dotičnog nadležnog tijela mogu na zahtjev prisustvovati istragama. 5. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom za zahtjev za evidentiranje telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) zahtijeva odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za takvo odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti. 6. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje zahtjeva za evidentiranje telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do kršenja ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet mjera prisile. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne smije preispitivati potrebu za provođenjem istrage niti zahtijevati informacije o spisu ESMA-e. Zakonitost odluke ESMA-e preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u Uredbi (EU) br. 1095/2010. Članak 38.d Neposredni nadzor 1. Kako bi mogla obavljati svoje dužnosti na temelju ove Uredbe, ESMA može provoditi sav potreban neposredni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 38.b stavka 1. 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje neposrednog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba koje podliježu odluci ESMA-a o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 38.b stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga ili evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora. 3. ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može provesti neposredni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno nadležno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru. 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje neposrednog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha nadzora te periodični penali predviđeni u članku 38.i ako se dotične osobe ne podvrgnu nadzoru. 5. Osobe iz članka 38.b stavka 1. moraju se podvrgnuti neposrednom nadzoru naloženom odlukom ESMA-e. U toj odluci navode se predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodični penali predviđeni u članku 38.i, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke. 6. Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj će se nadzor provoditi, kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj će se nadzor provoditi ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima ESMA-e i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici nadležnog tijela dotične države članice mogu i prisustvovati neposrednom nadzoru. 7. ESMA također može od nadležnih tijela zahtijevati da u njezino ime provedu određene istražne radnje i neposredne nadzore predviđene u ovom članku i u članku 38.b stavku 1. 8. Kada dužnosnici i ostale osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom na temelju ovog članka, nadležno tijelo dotične države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela za izvršavanje zakonodavstva, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora. 9. Ako se u skladu s nacionalnim pravom za neposredni nadzor iz stavka 1. ili za pomoć iz stavka 7. zahtijeva odobrenje pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za takvo odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti. 10. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje neposrednog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do kršenja ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet mjera prisile. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne smije preispitivati potrebu za provođenjem istrage niti zahtijevati informacije o spisu ESMA-e. Zakonitost odluke ESMA-e preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u Uredbi (EU) br. 1095/2010. Članak 38.e Razmjena informacija ESMA i nadležna tijela bez nepotrebne odgode međusobno razmjenjuju informacije potrebne za izvršavanje svojih zadaća na temelju ove Uredbe. Članak 38.f Čuvanje poslovne tajne Obveza čuvanja poslovne tajne iz članka 76. Direktive 2014/65/EU primjenjuje se na ESMA-u i sve osobe koje rade ili su radile za ESMA-u te na sve ostale osobe kojima je ESMA delegirala zadaće, uključujući revizore i stručnjake koji na temelju ugovornog odnosa rade za ESMA-u. Članak 38.g Nadzorne mjere ESMA-e 1. Ako utvrdi da je osoba iz članka 38.b stavka 1. točke (a) počinila jedno od kršenja zahtjeva navedenih u glavi IV.a, ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
2. ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
3. ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za kršenje o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i priopćuje ih nadležnim tijelima država članica i Komisiji. ESMA objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana njihova poduzimanja. Objava iz prvog podstavka obuhvaća sljedeće:
POGLAVLJE 2. Administrativne sankcije i druge administrativne mjere Članak 38.h Novčane kazne 1. Ako u skladu s člankom 38.k stavkom 5. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nehaja počinila kršenje zahtjeva navedenih u glavi IV.a, ESMA donosi odluku kojom izriče novčanu kaznu u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Smatra se da je kršenje počinjeno s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja kršenja. 2. Maksimalni iznos novčane kazna iz stavka 1. jednak je 200 000 EUR ili, u državama članicama čija valuta nije euro, odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti 3. Kada utvrđuje visinu novčane kazne u skladu sa stavkom 1., ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u članku 38.g stavku 2. Članak 38.i Periodični penali 1. ESMA odlukom izriče periodične penale kako bi prisilila:
2. Periodični penal mora biti djelotvoran i proporcionalan. Periodični penal utvrđuje se za svaki dan kašnjenja. 3. Neovisno o stavku 2., iznos periodičnog penala jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma navedenog u odluci kojom se izriče periodični penal. 4. Periodični penal izriče se za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon obavijesti o odluci ESMA-e. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja. Članak 38.j Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena novčanih kazni i periodičnih penala 1. ESMA objavljuje svaku novčanu kaznu i periodični penal izrečene u skladu s člancima 38.h i 38.i, osim ako bi takva objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama. Takva objava ne smije sadržavati osobne podatke u smislu Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*52). 2. Novčane kazne i periodični penali izrečeni u skladu s člancima 38.h i 38.i administrativne su prirode. 3. Ako odluči da neće izreći novčane kazne ili periodične penale, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela dotične države članice te obrazlaže svoju odluku. 4. Novčane kazne i periodični penali izrečeni u skladu s člancima 38.h i 38.i izvršivi su. Izvršenje se uređuje postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici na čijem se državnom području izvršenje provodi. 5. Iznosi novčanih kazni i periodičnih penala prihod su općeg proračuna Europske unije. Članak 38.k Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje novčanih kazni 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jedno ili više kršenja zahtjeva navedenih u glavi IV.a, ESMA među svojim zaposlenicima imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u nadzoru ili postupku izdavanja odobrenja za rad dotičnom pružatelju usluga dostave podataka i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-e. 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodna kršenja, uzimajući u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-i cijeli spis sa svojim zaključcima. 3. U svrhu obavljanja svojih zadaća istražitelj može izvršavati ovlast zahtijevanja informacija u skladu s člankom 38.b i provođenja istrage i neposrednog nadzora u skladu s člancima 38.c i 38.d. 4. Istražitelj pri obavljanju svojih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora. 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-i dostavi spis sa svojim zaključcima osobama koje su predmet istraga daje priliku da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se dotične osobe imale priliku očitovati. 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom mora se u cijelosti poštovati pravo na obranu osoba koje su predmet istraga. 7. Kada dostavlja spis sa svojim zaključcima ESMA-i, istražitelj o tome obavješćuje osobe koje su predmet istraga. Osobe koje su predmet istraga imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne obuhvaća povjerljive informacije koje se odnose na treće strane. 8. ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev osoba koje su predmet istraga, nakon što ih je saslušala u skladu s člankom 38.l, utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istraga počinile jedno ili više kršenja zahtjeva navedenih u glavi IV.a te ako jesu poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 38.g. 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-e niti na bilo koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-e. 10. Komisija do 1. listopada 2021. u skladu s člankom 50. donosi delegirane akte kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje novčanih kazni ili periodičnih penala, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o rokovima, te o naplati novčanih kazni ili periodičnih penala, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni i periodičnih penala. 11. Ako pri obavljanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA te predmete prosljeđuje relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče novčane kazne ili periodične penale u slučaju prethodne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili u bitnome istih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari. Članak 38.l Saslušanje relevantnih osoba 1. Prije donošenja odluke u skladu s člancima 38.g, 38.h i 38.i ESMA omogućuje osobama koje su predmet postupka da se očituju o njezinim zaključcima. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka imale priliku očitovati. Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i mora dati dotičnim osobama priliku da ih se sasluša u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke. 2. U postupku se mora u potpunosti poštovati pravo na obranu osoba koje su predmet istraga. Te osobe imaju pravo pristupa spisu ESMA-e, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne obuhvaća povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e. Članak 38.m Preispitivanje u postupku pred Sudom Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla novčanu kaznu ili periodični penal. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu novčanu kaznu ili periodični penal. Članak 38.n Naknade za izdavanje odobrenja za rad i nadzor 1. ESMA zaračunava naknade pružateljima usluga dostave podataka u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenim na temelju stavka 3. ovog članka. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s izdavanjem odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka i nadzorom nad njima te nadoknadom svih troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 38.o. 2. Iznos pojedinačne naknade zaračunane određenom pružatelju usluga dostave podataka mora pokrivati sve ESMA-ine administrativne troškove za aktivnosti povezane s izdavanjem dozvole za rad i nadzorom koje se odnose na tog pružatelja usluga. Iznos mora biti proporcionalan prometu pružatelja usluga dostave podataka. 3. Komisija do 1. listopada 2021. donosi delegirani akt u skladu s člankom 50. kojim se dopunjuje ova Uredba kako bi se odredili vrsta naknada, slučajevi u kojima se zaračunavaju naknade, iznos naknada i način njihova plaćanja. Članak 38.o Delegiranje zadaća nadležnim tijelima od strane ESMA-e 1. Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati specifične nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlast za podnošenje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 38.b i za provođenje istraga i neposrednog nadzora u skladu s člancima 38.c i 38.d. 2. Prije delegiranja pojedine zadaće ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
3. U skladu s delegiranim aktom donesenim na temelju članka 38.n stavka 3. ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća. 4. ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje odluku iz stavka 1. Delegiranje se može opozvati u svakom trenutku. 5. Delegiranje zadaća ne smije utjecati na odgovornost ESMA-e niti ograničavati njezinu sposobnost za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti. (*52) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
8. |
u članku 40. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. ESMA preispituje zabranu ili ograničenje uvedeno u skladu sa stavkom 1. u odgovarajućim intervalima, a najmanje svakih šest mjeseci. Nakon najmanje dva uzastopna produljenja i na temelju primjerene analize radi procjene učinka na potrošača, ESMA može donijeti odluku o godišnjem produljenju zabrane ili ograničenja.”; |
9. |
u članku 41. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. EBA preispituje zabranu ili ograničenje uvedeno u skladu sa stavkom 1. u odgovarajućim intervalima, a najmanje svakih šest mjeseci. Nakon najmanje dva uzastopna produljenja i na temelju primjerene analize radi procjene učinka na potrošača, EBA može donijeti odluku o godišnjem produljenju zabrane ili ograničenja.”; |
10. |
članak 50. mijenja se kako slijedi:
|
11. |
u članku 52. dodaju se sljedeći stavci: „13. Komisija, nakon savjetovanja s ESMA-om, Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješća o funkcioniranju konsolidiranih podataka uspostavljenih u skladu s glavom IV.a. Izvješće koje se odnosi na članaka 27.h stavak 1. predstavlja se do 3. rujna 2019. Izvješće koje se odnosi na članaka 27.h stavak 2. predstavlja se do 3. rujna 2021. U izvješćima iz prvog podstavka ocjenjuje se funkcioniranje konsolidiranih podataka prema sljedećim kriterijima:
Ako zaključi da CTP-ovi nisu dostavili informacije u skladu s kriterijima utvrđenima u drugom podstavku, Komisija svojem izvješću prilaže zahtjev da ESMA pokrene i provede pregovarački postupak javne nabave radi odabir poslovnog subjekta za upravljanje konsolidiranim podacima. ESMA pokreće postupak nakon zaprimanja zahtjeva Komisije u skladu s uvjetima iz tog zahtjeva i u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (*53). 14. Ako je pokrenut postupak iz stavka 13. ovog članka, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 50. radi dopunjavanja ove Uredbe utvrđivanjem mjera kojima se:
(*53) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).”;" |
12. |
umeću se sljedeći članci: „Članak 54.a Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u 1. Sve nadležnosti i zadaće koje se odnose na nadzorne aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s pružateljima usluga dostave podataka prenose se na ESMA-u 1. siječnja 2022., osim nadležnosti i zadaća koje se odnose na APA-ove i ovlaštene mehanizme izvješćivanja koji podliježu odstupanju iz članka 2. stavka 3. Te prenesene nadležnosti i zadaće na isti datum preuzima ESMA. 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s pružateljima usluga dostave podataka, uključujući sva ispitivanja i mjere izvršavanja koji su u tijeku, ili njihove ovjerene preslike, preuzima ESMA na datum iz stavka 1. Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za izdavanje odobrenja za rad koje su nadležna tijela zaprimila prije 1. listopada 2021., a odluku o registraciji ili odbijanju registracije donosi relevantno nadležno tijelo. 3. Nadležna tijela iz stavka 1. osiguravaju da se sva postojeća evidencija i radni dokumenti, ili njihove ovjerene preslike, prenesu na ESMA-u u najkraćem mogućem roku, a u svakom slučaju do 1. siječnja 2022. Ta nadležna tijela pružaju ESMA-i i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio djelotvoran i učinkovit prijenos i preuzimanje nadzornih aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s pružateljima usluga dostave podataka. 4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih aktivnosti i aktivnosti izvršavanja koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima koja su uređena ovom Uredbom. 5. Sva odobrenja za rad pružateljima usluga dostave podataka koja je izdalo nadležno tijelo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 26. Direktive 2014/65/EU ostaju valjana i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u. Članak 54.b Odnosi s revizorima 1. Svaka osoba ovlaštena u smislu Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*54), koja u pružatelju usluga dostave podataka obavlja zadaće opisane u članku 34. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*55) ili u članku 73. Direktive 2009/65/EZ ili bilo koje druge zakonom propisane zadaće, dužna je odmah prijaviti ESMA-i svaku činjenicu ili odluku koja se odnosi na tog pružatelja usluge dostave podataka o kojoj je stekla saznanja tijekom obavljanja te zadaće i koje:
Ta je osoba također dužna prijaviti svaku činjenicu ili odluku o kojoj je stekla saznanja tijekom obavljanja zadaća iz prvog podstavka u nekom poduzeću koje je usko povezano s pružateljem usluga dostave podataka u kojem obavlja tu zadaću. 2. Kada osobe ovlaštene u smislu Direktive 2006/43/EZ u dobroj vjeri nadležnim tijelima otkriju činjenice ili odluke iz stavka 1., to ne čini povredu ugovornog ili pravnog ograničenja o objavljivanju informacija i te osobe ne snose odgovornost bilo koje vrste. (*54) Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87)." (*55) Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).”;" |
Članak 5.
Izmjene Uredbe (EU) 2016/1011
Uredba (EU) 2016/1011 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 3. stavku 1. točki 24. podtočka (a) mijenja se kako slijedi:
|
2. |
u članku 4. dodaje se sljedeći stavak: ‚9. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju zahtjevi na temelju kojih se osigurava da sustav upravljanja iz stavka 1. bude dovoljno robustan. ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 1. listopada 2020. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.’; |
3. |
u članku 12. dodaje se sljedeći stavak: ‚4. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju uvjeti na temelju kojih se jamči usklađenost metodologije iz stavka 1. s točkama od (a) do (e) tog stavka. ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 1. listopada 2020. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.’; |
4. |
u članku 14. dodaje se sljedeći stavak: ‚4. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju obilježja sustava i kontrola iz stavka 1. ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 1. listopada 2020. Komisiji se delegira ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.’; |
5. |
u članku 20. umeće se sljedeći stavak: ‚1.a Ako smatra da bi se referentna vrijednost koja ispunjava sve uvjete iz stavka 1. točke (c) trebala smatrati ključnom, ESMA podnosi Komisiji dokumentirani zahtjev za priznavanje te referentne vrijednosti kao ključne. Nakon što zaprimi taj dokumentirani zahtjev Komisija donosi provedbeni akt u skladu sa stavkom 1. ESMA barem svake dvije godine preispituje svoju ocjenu ključnosti referentne vrijednosti te o toj ocjeni obavješćuje Komisiju i dostavlja joj tu ocjenu.’; |
6. |
članak 21. mijenja se kako slijedi:
|
7. |
u članku 23. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim: „3. Nadzirani doprinositelj ključnoj referentnoj vrijednosti koji namjerava prestati doprinositi ulaznim podatcima odmah o tome u pisanom obliku obavješćuje administratora. Administrator o tome bez nepotrebne odgode obavješćuje svoje nadležno tijelo. Nadležno tijelo administratora ključne referentne vrijednosti bez nepotrebne odgode o tome obavješćuje nadležno tijelo tog nadziranog doprinositelja i, prema potrebi, ESMA-u. Administrator što prije svojem nadležnom tijelu dostavlja procjenu učinka na sposobnost ključne referentne vrijednosti za mjerenje dotične tržišne ili gospodarske stvarnosti, a najkasnije 14 dana nakon obavijesti nadziranog doprinositelja. 4. Nakon primitka procjene iz stavaka 2. i 3. ovog članka, nadležno tijelo administratora, prema potrebi, odmah obavješćuje ESMA-u ili kolegij osnovan u skladu s člankom 46. te na temelju te procjene donosi vlastitu procjenu sposobnosti referentne vrijednosti za mjerenje dotične tržišne ili gospodarske stvarnosti uzimajući u obzir administratorov postupak za prestanak referentne vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 28. stavkom 1.”; |
8. |
u članku 26. dodaje se sljedeći stavak: „6. ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju kriteriji na temelju kojih nadležna tijela mogu zahtijevati izmjene izjave o usklađenosti iz stavka 4. ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 1. listopada 2020. Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
9. |
članak 30. mijenja se kako slijedi:
|
10. |
članak 32. mijenja se kako slijedi:
|
11. |
u članku 34. umeće se sljedeći stavak: „1.a Ako se jedan ili više indeksa koje je pružila osoba iz stavka 1. može smatrati ključnim referentnim vrijednostima kako je navedeno u članku 20. stavku 1. točkama (a) i (c), prijava se šalje ESMA-i.”; |
12. |
članak 40. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 40 Nadležna tijela 1. Za potrebe ove Uredbe ESMA je nadležno tijelo za:
2. Svaka država članica određuje relevantno nadležno tijelo odgovorno za obavljanje dužnosti na temelju ove Uredbe te o tome obavješćuje Komisiju i ESMA-u. 3. Država članica koja odredi više od jednog nadležnog tijela u skladu sa stavkom 2. jasno određuje uloge tih nadležnih tijela i određuje jedno tijelo koje će biti odgovorno za koordinaciju suradnje i razmjenu informacija s Komisijom, ESMA-om i nadležnim tijelima drugih država članica. 4. ESMA objavljuje na svojim internetskim stranicama popis nadležnih tijela određenih u skladu sa stavcima 2. i 3.”; |
13. |
članak 41. mijenja se kako slijedi:
|
14. |
u članku 43. stavku 1. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim: „1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela koja su odredila u skladu s člankom 40. stavkom 2. pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija i drugih administrativnih mjera uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti, uključujući prema potrebi sljedeće:”; |
15. |
članak 44. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 44. Obveza suradnje 1. Države članice koje su odlučile propisati kaznene sankcije za kršenje odredbi članka 42., osiguravaju uspostavu odgovarajućih mjera na temelju kojih nadležna tijela određena u skladu s člankom 40. stavcima 2. i 3. imaju sve potrebne ovlasti za povezivanje s pravosudnim tijelima u njihovoj jurisdikciji kako bi ona mogla dobivati konkretne informacije u vezi s kaznenim istragama ili sudskim postupcima pokrenutima zbog mogućih kršenja ove Uredbe. Ta nadležna tijela pružaju te informacije drugim nadležnim tijelima i ESMA-i. 2. Nadležna tijela određena u skladu s člankom 40. stavcima 2. i 3. pružaju pomoć drugim nadležnim tijelima i ESMA-i. Konkretno, razmjenjuju podatke i surađuju u svim istražnim ili nadzornim aktivnostima. Nadležna tijela također mogu surađivati s drugim nadležnim tijelima kako bi se olakšala naplata novčanih sankcija.”; |
16. |
u članku 45. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „5. Države članice na godišnjoj osnovi ESMA-i dostavljaju zbirne informacije o svim administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama izrečenima na temelju članka 42. Ta obveza ne primjenjuje se na mjere poduzete u okviru istrage. ESMA te informacije objavljuje u svojem godišnjem izvješću zajedno sa zbirnim podatcima o svim administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama koje je izrekla na temelju članka 48.f.”; |
17. |
u članku 46. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim: „1. U roku od 30 radnih dana od uvođenja referentne vrijednosti iz članka 20. stavka 1. točaka (a) i (c) na popis ključnih referentnih vrijednosti, uz iznimku referentnih vrijednosti za koje većina doprinositelja nisu nadzirani subjekti, nadležno tijelo administratora osniva kolegij te ga vodi. 2. Kolegij se sastoji od predstavnika nadležnog tijela administratora, ESMA-e, osim ako je ona nadležno tijelo administratora, i nadležnih tijela nadziranih doprinositelja.”; |
18. |
u članku 47. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim: „1. Nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. surađuju s ESMA-om za potrebe ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010. 2. Nadležna tijela iz članka 40. stavka 2. bez nepotrebne odgode dostavljaju ESMA-i sve informacije koje su joj potrebne za izvršavanje njezinih dužnosti u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
19. |
u glavi VI. dodaje se sljedeće poglavlje: „POGLAVLJE 4. Ovlasti i nadležnost ESMA-e
Članak 48.a Izvršavanje ovlasti ESMA-e Ovlasti dodijeljene ESMA-i, bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ESMA ovlasti u skladu s člancima od 48.b do 48.d ne smiju se koristiti za traženje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti. Članak 48.b Zahtjev za informacije 1. ESMA može na temelju jednostavnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od sljedećih osoba da dostave sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje njezinih dužnosti na temelju ove Uredbe:
U skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1095/2010 i na zahtjev ESMA-e nadležna tijela podnose taj zahtjev za informacije doprinositeljima ključnim referentnim vrijednostima iz članka 20. stavka 1. točaka (a) i (c) ove Uredbe te s ESMA-om bez nepotrebne odgode razmjenjuju zaprimljene informacije. 2. U svakom jednostavnom zahtjevu za informacije iz stavka 1. navodi se:
3. Kada zahtijeva dostavu informacija iz stavka 1. na temelju odluke, ESMA navodi:
4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici te, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe koje su ih na temelju zakona ili njihova statuta ovlaštene zastupati, dostavljaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu dostaviti podatke u ime svojih stranaka. Stranke u cijelosti odgovaraju za to da su informacije potpune, točne i za to da ne navode na pogrešan zaključak. 5. ESMA bez nepotrebne odgode šalje presliku jednostavnog zahtjeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice osoba iz stavka 1. Članak 48.c Opće istrage 1. Kako bi mogla obavljati svoje dužnosti na temelju ove Uredbe, ESMA može provoditi potrebne istrage protiv osoba iz članka 48.b stavka 1. U tu svrhu dužnosnici i ostale osobe koje ESMA ovlasti mogu:
2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode periodični penali predviđeni u članku 48.g ako tražena evidencija, podatci, postupci ili ostali materijali ili odgovori na pitanja postavljena osobama iz članka 48.b stavka 1. nisu dostavljeni ili su nepotpuni te novčane kazne predviđene u članku 48.f ako su odgovori na pitanja postavljena tim osobama netočni ili ako navode na pogrešan zaključak. 3. Osobe iz članka 48.b stavka 1. dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju odluke ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodični penali predviđeni u članku 48.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke. 4. Pravodobno prije istrage iz stavka 1. ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje nadležno tijelo države članice u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici dotičnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih zadaća. Dužnosnici dotičnog nadležnog tijela mogu na zahtjev prisustvovati istragama. 5. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom za zahtjev za evidentiranje telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e) zahtijeva odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za takvo odobrenja. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti. 6. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje zahtjeva za evidentiranje telefonskih razgovora ili prometa podataka iz stavka 1. točke (e), to tijelo provjerava:
Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet mjera prisile. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne smije preispitivati potrebu za provođenjem istrage niti zahtijevati informacije o spisu ESMA-e. Zakonitost odluke ESMA-e preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Članak 48.d Izravni nadzor 1. Kako bi mogla obavljati svoje dužnosti na temelju ove Uredbe, ESMA može provoditi sav potreban izravni nadzor u svim poslovnim prostorima osoba iz članka 48.b stavka 1. 2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ESMA ovlasti za provođenje izravnog nadzora mogu ulaziti u sve poslovne prostore osoba koje podliježu odluci ESMA-a o istrazi i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 48.c stavku 1. Ovlašteni su za pečaćenje svih poslovnih prostora te poslovnih knjiga ili evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora. 3. ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru nadležnom tijelu države članice u kojoj će se nadzor provoditi. Kada je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu može provesti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti. Nadzor u skladu s ovim člankom provodi se ako je relevantno tijelo potvrdilo da se ne protivi nadzoru. 4. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje ona ovlasti za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti uz predočenje pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodični penali predviđeni u članku 48.g ako se dotične osobe ne podvrgnu nadzoru. 5. Osobe iz članka 48.b stavka 1. moraju se podvrgnuti izravnom nadzoru naloženom odlukom ESMA-e. U odluci navode se predmet i svrha nadzora, datum njegova početka te periodični penali predviđeni u članku 48.g, pravni lijekovi dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na pokretanje postupka pred Sudom radi preispitivanja odluke. 6. Dužnosnici nadležnog tijela države članice u kojoj se treba provesti nadzor, kao i osobe koje je nadležno tijelo države članice u kojoj se treba provesti nadzor ovlastilo ili imenovalo, na zahtjev ESMA-e aktivno pomažu dužnosnicima i drugim osobama koje ESMA ovlasti. Dužnosnici tog nadležnog tijela mogu na zahtjev i prisustvovati u izravnom nadzoru. 7. ESMA također može od nadležnih tijela zahtijevati da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene u ovom članku i u članku 48.c stavku 1. U tu svrhu nadležna tijela imaju iste ovlasti kao i ESMA, kako je utvrđeno u ovom članku i u članku 48.c stavku 1. 8. Kada dužnosnici i ostale osobe u pratnji koje ESMA ovlasti utvrde da se osoba protivi nadzoru naloženom na temelju ovog članka, nadležno tijelo dotične države članice pruža im potrebnu pomoć te, prema potrebi, traži pomoć policije ili drugog tijela za izvršavanje zakonodavstva, kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora. 9. Ako se u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom za provođenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili za pružanje pomoći iz stavka 7. zahtijeva odobrenje nacionalnog pravosudnog tijela, podnosi se zahtjev za takvo odobrenje. Zahtjev za takvo odobrenje može se podnijeti i kao mjera predostrožnosti. 10. Ako nacionalno pravosudno tijelo zaprimi zahtjev za odobrenje izravnog nadzora iz stavka 1. ili pružanja pomoći iz stavka 7., to tijelo provjerava:
Za potrebe točke (b), nacionalno pravosudno tijelo može od ESMA-e zatražiti detaljna obrazloženja, posebno o osnovanosti ESMA-ine sumnje da je došlo do povrede ove Uredbe, ozbiljnosti kršenja na koje se sumnja te prirode uključenosti osobe koja je predmet mjera prisile. Međutim, nacionalno pravosudno tijelo ne smije preispitivati potrebu za provođenjem istrage niti zahtijevati informacije o spisu ESMA-e. Zakonitost ESMA-ine odluke preispituje samo Sud u postupku utvrđenom u članku 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 48.e Nadzorne mjere ESMA-e 1. Ako u skladu s člankom 48.i stavkom 5. utvrdi da je osoba počinila neko od kršenja navedenih u članku 42. stavku 1. točki (a), ESMA poduzima jednu ili više od sljedećih mjera:
2. ESMA pri poduzimanju mjera iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja, vodeći računa o sljedećim kriterijima:
3. ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje osobu odgovornu za kršenje o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 1. i priopćuje ih nadležnim tijelima država članica i Komisiji. ESMA objavljuje sve takve mjere na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od njihova poduzimanja. Objava iz prvog podstavka obuhvaća sljedeće:
Članak 48.f Novčane kazne 1. Ako u skladu s člankom 48.i stavkom 5. utvrdi da je bilo koja osoba s namjerom ili iz nehaja počinila jedno ili više od kršenja navedenih u članku 42. stavku 1. točki (a), ESMA donosi odluku kojom izriče novčanu kaznu u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Smatra se da je kršenje počinjeno s namjerom ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da je osoba djelovala s namjerom počinjenja kršenja. 2. Maksimalni iznos novčane kazne iz stavka 1. jednak je:
Neovisno o prvom podstavku, maksimalni iznos novčane kazne za kršenja članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4. u slučaju pravnih osoba jednak je 250 000 EUR odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. u državama članicama čija valuta nije euro, ili 2 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 100 000 EUR odnosno odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 30. lipnja 2016. ili u državama članicama čija valuta nije euro. Za potrebe podtočke a., ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora sastaviti konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU, relevantni ukupni godišnji promet jest ukupni godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda prema mjerodavnom pravu Unije u području računovodstva, u skladu s posljednjim raspoloživim konsolidiranim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva. 3. Pri utvrđivanju iznosa novčane kazne u skladu sa stavkom 1. ESMA uzima u obzir kriterije utvrđene u članku 48.e stavku 2. 4. Neovisno o stavku 3., ako je pravna osoba kršenjem izravno ili neizravno ostvarila financijsku korist, iznos novčane kazne mora biti najmanje jednak toj koristi. 5. Kada osoba djelovanjem ili propustom počini više od jednog kršenja navedenog u članku 42. stavku 1. točki (a), primjenjuje se samo viša novčana kazna koja se odnosi na jedno od tih kršenja, izračunana u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Članak 48.g Periodični penali 1. ESMA odlukom izriče periodične penale kako bi primorala:
2. Periodični penal mora biti djelotvoran i proporcionalan. Periodični penal utvrđuje se za svaki dan kašnjenja. 3. Neovisno o stavku 2., iznos periodičnog penala jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini, a u slučaju fizičkih osoba jednak je 2 % prosječnog dnevnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se izračunava od datuma navedenog u odluci kojom se izriče periodični penal. 4. Periodični penal izriče se za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon obavijesti o odluci ESMA-e. ESMA preispituje mjeru nakon isteka tog razdoblja. Članak 48.h Objavljivanje, priroda, izvršenje i namjena novčanih kazni i periodičnih penala 1. ESMA objavljuje svaku novčanu kaznu i svaki periodični penal izrečene u skladu s člancima 48.f i 48.g, osim ako bi takva objava ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila neproporcionalnu štetu uključenim stranama. Takva objava ne smije sadržavati osobne podatke u smislu Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*57). 2. Novčane kazne i periodični penali izrečeni u skladu s člancima 48.f i 48.g administrativne su prirode. 3. Ako odluči da neće izreći novčane kazne ili periodične penale, ESMA o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i nadležna tijela dotične države članice te obrazlaže svoju odluku. 4. Novčane kazne i periodični penali izrečeni u skladu s člancima 48.f i 48.g izvršivi su. Izvršenje se uređuje postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi. 5. Iznosi novčanih kazni i periodičnih penala prihod su općeg proračuna Europske unije.
Članak 48.i Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje novčanih kazni 1. Ako pri obavljanju svojih zadaća na temelju ove Uredbom utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje upućuju na jedno ili više kršenja navedenih u članku 42. stavku 1. točki (a), ESMA među svojim zaposlenicima imenuje neovisnog istražitelja koji provodi istragu o tom predmetu. Imenovani službenik ne sudjeluje niti je sudjelovao izravno ni neizravno u nadzoru referentnih vrijednosti na koje se odnosi kršenje i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-ina Odbora supervizora. 2. Istražitelj iz stavka 1. istražuje navodna kršenja, uzima u obzir očitovanja osoba koje su predmet istraga te dostavlja ESMA-inu Odboru supervizora cijeli spis sa svojim zaključcima. 3. U svrhu obavljanja svojih zadaća istražitelj može izvršavati ovlast zahtijevanja informacija u skladu s člankom 48.b te provođenja istrage i izravnog nadzora u skladu s člancima 48.c i 48.d. 4. Istražitelj pri obavljanju tih zadaća ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je ESMA prikupila tijekom svojih aktivnosti nadzora. 5. Istražitelj po završetku istrage i prije nego što ESMA-inu Odboru supervizora dostavi spis sa svojim zaključcima, osobama koje su predmet istraga daje priliku da se očituju o pitanjima koja se istražuju. Istražitelj svoje zaključke temelji samo na činjenicama o kojima su se dotične osobe imale priliku očitovati. 6. Tijekom istraga koje se provode u skladu s ovim člankom mora se u cijelosti poštovati pravo na obranu osoba koje su predmet istraga. 7. Kada dostavlja spis sa svojim zaključcima ESMA-inu Odboru supervizora, istražitelj o tome obavješćuje osobe koje su predmet istraga. Osobe koje su predmet istraga imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne obuhvaća povjerljive informacije koje se odnose na treće strane. 8. ESMA na temelju spisa sa zaključcima istražitelja i na zahtjev uključenih osoba, nakon što ih je saslušala u skladu s člankom 48.j utvrđuje jesu li osobe koje su predmet istraga počinile jedno ili više kršenja navedenih u članku 42. stavku 1. točki (a) te, ako jesu, poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 48.e i izriče novčanu kaznu u skladu s člankom 48.f. 9. Istražitelj ne sudjeluje u raspravama ESMA-ina Odbora supervizora niti na bilo koji drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-ina Odbora supervizora. 10. Komisija do 1. listopada 2021. donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. kojima se određuju postupovna pravila o izvršenju ovlasti za izricanje novčanih kazni ili periodičnih penala, uključujući odredbe o pravu na obranu, odredbe o rokovima, te o naplati novčanih kazni ili periodičnih penala, kao i rokovi zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni i periodičnih penala. 11. Ako pri obavljanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe, ESMA utvrdi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle upućivati na kazneno djelo, ESMA dostavlja te predmete relevantnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona. Nadalje, ESMA ne izriče novčane kazne ili periodične penale u slučaju prethodne oslobađajuće ili osuđujuće presude na temelju identičnih ili u bitnome istih činjenica u kaznenim postupcima koja prema nacionalnom pravu ima snagu presuđene stvari. Članak 48.j Saslušanje osoba koje su predmet istraga 1. ESMA prije donošenja odluke u skladu s člancima 48.f, 48.g i 48.e daje osobama koje su predmet postupka priliku za očitovanje o njezinim zaključcima. ESMA temelji svoje odluke samo na zaključcima o kojima su se osobe koje su predmet postupka imale priliku očitovati. Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere u skladu s člankom 48.e kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i mora dati dotičnim osobama priliku da ih se sasluša u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke. 2. U postupku se mora u potpunosti poštovati pravo na obranu osoba koje su predmet postupka. Te osobe imaju pravo pristupa spisu ESMA-e, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne obuhvaća povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e. Članak 48.k Preispitivanje u postupku pred Sudom Sud ima neograničenu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla novčanu kaznu ili periodični penal. Sud može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu novčanu kaznu ili periodični penal.
Članak 48.l Naknade za nadzor 1. ESMA zaračunava naknade administratorima iz članka 40. stavka 1.u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju stavka 3. ovog članka. Te naknade u potpunosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s nadzorom nad administratorima i nadoknade svih troškova koje nadležna tijela mogu imati u obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 48.m. 2. Iznos pojedinačne naknade zaračunane administratoru mora pokrivati sve ESMA-ine administrativne troškove njezinih aktivnosti nadzora te biti proporcionalan prometu administratora. 3. Komisija do 1. listopada 2021. donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. radi dopunjavanja ove Uredbe određivanjem vrsta naknada, slučajeva u kojima se zaračunavaju naknade, iznosa naknada i načina njihova plaćanja. Članak 48.m Delegiranje zadaća nadležnim tijelima od strane ESMA-e 1. Kada je to potrebno za pravilno obavljanje nadzorne zadaće, ESMA može u skladu sa smjernicama koje izdaje u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 delegirati specifične nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice. Te specifične nadzorne zadaće mogu, posebno, uključivati ovlast za podnošenje zahtjeva za informacije u skladu s člankom 48.b i za provođenje istraga i izravnih nadzora u skladu s člankom 48.c i člankom 48.d. Odstupajući od prvog podstavka, odobrenje ključnih referentnih vrijednosti ne smije se delegirati. 2. Prije delegiranja pojedine zadaće u skladu sa stavkom 1. ESMA se savjetuje s relevantnim nadležnim tijelom o:
3. U skladu s delegiranim aktom donesenim na temelju članka 48.l stavka 3. ESMA nadležnom tijelu nadoknađuje troškove obavljanja delegiranih zadaća. 4. ESMA u primjerenim vremenskim razmacima preispituje svako delegiranje u skladu sa stavkom 1. Delegiranje se može opozvati u svakom trenutku. 5. Delegiranje zadaća ne smije utjecati na odgovornost ESMA-e niti ograničavati njezinu sposobnost za provedbu i praćenje delegirane aktivnosti. Članak 48.n Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u 1. Sve nadležnosti i dužnosti koje se odnose na nadzorne aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1. koje su dodijeljene nadležnim tijelima iz članka 40. stavka 2. prestaju 1. siječnja 2022. Te nadležnosti i dužnosti na isti datum preuzima ESMA. 2. Sve spise i radne dokumente koji se odnose na nadzorne aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1., uključujući sva ispitivanja i mjere izvršavanja koji su u tijeku, preuzima ESMA na datum iz stavka 1. ovog članka. Međutim, na ESMA-u se ne prenose zahtjevi za odobrenje ključne referentne vrijednosti koje podnose administratori iz članka 20. stavka 1. točaka (a) i (c) i zahtjevi za priznavanje u skladu s člankom 32. koje su nadležna tijela zaprimila prije 1. listopada 2021., a odluku o odobrenju ili priznavanju donosi relevantno nadležno tijelo. 3. Nadležna tijela osiguravaju da se sva postojeća evidencija i radni dokumenti, ili njihove ovjerene preslike, dostave ESMA-i u najkraćem mogućem roku i u svakom slučaju do 1. siječnja 2022. Ta nadležna tijela također pružaju ESMA-i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio djelotvoran i učinkovit prijenos i preuzimanje nadzornih aktivnosti i aktivnosti izvršavanja u vezi s administratorima iz članka 40. stavka 1. 4. ESMA djeluje kao pravni sljednik nadležnih tijela iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih aktivnosti i aktivnosti izvršavanja koje su obavljala ta nadležna tijela u vezi s pitanjima iz područja primjene ove Uredbe. 5. Sva odobrenja ključne referentne vrijednosti administratora iz članka 20. stavka 1. točaka (a) i (c) i priznanja u skladu s člankom 32. koja je izdalo nadležno tijelo iz stavka 1. ovog članka ostaju valjana i nakon prijenosa nadležnosti na ESMA-u. (*57) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
20. |
članak 49. mijenja se kako slijedi:
|
21. |
članak 53. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 53. Preispitivanja od strane ESMA-e 1. ESMA nastoji izgraditi zajedničku europsku kulturu u području nadzora i dosljedne nadzorne prakse i osigurati dosljednost pristupa nadležnih tijela u pogledu primjene članaka 33. U tu svrhu ESMA svake dvije godine preispituje prihvaćanja odobrena u skladu s člankom 33. ESMA svakom nadležnom tijelu koje je prihvatilo referentnu vrijednost treće zemlje upućuje mišljenje u kojem ocjenjuje kako nadležno tijelo primjenjuje odgovarajuće zahtjeve iz članka 33. te zahtjeve bilo kojeg delegiranog akta i regulatornih ili provedbenih tehničkih standarda koji se temelje na ovoj Uredbi. 2. ESMA ima ovlast zatražiti sve dokumentirane dokaze od nadležnog tijela za bilo koju odluku donesenu u skladu s člankom 51. stavkom 2. prvim podstavkom i člankom 25. stavkom 2. te za sve mjere poduzete u pogledu izvršavanja članka 24. stavka 1.”. |
Članak 6.
Izmjene Uredbe (EU) 2015/847
Uredba (EU) 2015/847 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 15. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Obrada osobnih podataka iz ove Uredbe podliježe Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (*58). Osobni podaci koje na temelju ove Uredbe obrađuje Komisija ili EBA podliježu Uredbi (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*59); (*58) Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.)." (*59) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
2. |
u članku 17. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Države članice do 26. lipnja 2017. obavješćuju Komisiju i Zajednički odbor europskih nadzornih tijela o pravilima iz stavka 1. Države članice bez nepotrebne odgode obavješćuju Komisiju i ESMA-u o svim daljnjim izmjenama tih pravila.”; |
3. |
u članku 22. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Nakon što se dostavi obavijest u skladu s člankom 17. stavkom 3. Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni poglavlja IV., uzimajući posebno u obzir prekogranične slučajeve.”; |
4. |
članak 25. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 25. Smjernice Do 26. lipnja 2017. europska nadzorna tijela izdaju smjernice upućene nadležnim tijelima i pružateljima platnih usluga u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 o mjerama koje treba poduzeti u skladu s ovom Uredbom, posebno u pogledu provedbe njezinih članaka 7., 8., 11. i 12. Od 1. siječnja 2020. EBA izdaje takve smjernice prema potrebi.”. |
Članak 7.
Stupanje na snagu i početak primjene
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članci 1., 2., 3. i 6. primjenjuju se od 1. siječnja 2020. Članci 4. i 5. primjenjuju se od 1. siječnja 2022.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 18. prosinca 2019.
Za Europski parlament
Predsjednik
D. M. SASSOLI
Za Vijeće
Predsjednica
T. TUPPURAINEN
(1) SL C 255, 20.7.2018., str. 2. i SL C 37, 30.1.2019., str.1.
(2) SL C 227, 28.6.2018., str. 63. i SL C 110, 22.3.2019., str. 58.
(3) Stajalište Europskog parlamenta od 16. travnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 2. prosinca 2019.
(4) Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).
(5) Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).
(6) Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).
(7) Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).
(8) Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).
(9) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
(10) Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).
(11) Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).
(12) Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).
(13) Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).
(14) Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).
(15) Uredba (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1781/2006 (SL L 141, 5.6.2015., str. 1.).