This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023IP0134
European Parliament resolution of 9 May 2023 on the implementation of the revised Audiovisual Media Services Directive (2022/2038(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. svibnja 2023. o provedbi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2022/2038(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. svibnja 2023. o provedbi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2022/2038(INI))
SL C, C/2023/1062, 15.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1062/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
![]() |
Službeni list |
HR Serije C |
C/2023/1062 |
15.12.2023 |
P9_TA(2023)0134
Provedba Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama
Rezolucija Europskog parlamenta od 9. svibnja 2023. o provedbi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2022/2038(INI))
(C/2023/1062)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir nadležnosti država članica za razvoj ambicioznih kulturnih politika u audiovizualnom području u skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji i članaka 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), |
— |
uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (2), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. srpnja 2020. naslovljenu „Smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije, usluge platforme za razmjenu videozapisa’ u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama” (3), |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. srpnja 2020. naslovljenu „Smjernice u skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o izračunu udjela europskih djela u katalozima videa na zahtjev te o definiciji male publike i niskog prometa” (4), |
— |
uzimajući u obzir Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, osobito u odnosu na medije, |
— |
uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 4. travnja 2022. o izradi europske strategije za ekosustav kulturnih i kreativnih industrija (5), |
— |
uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između nacionalnih regulatornih tijela članova Europske skupine regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) od 3. prosinca 2020., |
— |
uzimajući u obzir poboljšani Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2022., |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. prosinca 2020. naslovljenu „Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji” (COM(2020)0784), |
— |
uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku Glavne uprave za unutarnju politiku iz studenoga 2022. naslovljenu „Provedba revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama – analiza u kontekstu glavnih aspekata revizije Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama iz 2018.”, |
— |
uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
— |
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0139/2023), |
A. |
budući da bi Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama trebala imati ključnu ulogu u strukturiranju europskog audiovizualnog ekosustava na temelju načela zaštite kulturne i jezične raznolikosti i pluralizma mišljenja te promicanja distribucije i proizvodnje europskih audiovizualnih medijskih usluga u Europskoj uniji; |
B. |
budući da je posljednja revizija Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, usvojena 28. studenoga 2018., pružila okvir za jačanje načela zemlje podrijetla i poboljšanje zaštite potrošača, posebno maloljetnika i osoba s invaliditetom, na internetu; |
C. |
budući da je načelo zemlje podrijetla sadržano u pravu EU-a, točnije u članku 2. stavku 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, i da se pokazalo važnim stupom slobodnog i nesmetanog širenja informacija i prekograničnog pružanja audiovizualnih medijskih usluga jer omogućuje pravnu sigurnost; budući da predstavlja važnu osnovu za zaštitu pružatelja audiovizualnih medijskih usluga i omogućava ulaganja u inovativne i kreativne produkcije i poboljšanje vidljivosti europskih audiovizualnih djela; |
D. |
budući da je uloga revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama podržavanje i unapređenje europskog kulturnog stvaralaštva i kulturne raznolikosti u promjenjivom audiovizualnom sektoru u skladu s drugim pravilima, primjerice odredbom o autorskim pravima Direktive (EU) 2019/790 (6) u kojoj se zahtijeva pravedna naknada za nositelje prava; |
E. |
budući da države članice same ne mogu u dovoljnoj mjeri stvoriti područje bez unutarnjih granica za audiovizualne medijske usluge kojim bi se također pružila visoka razina zaštite ciljeva od općeg interesa, nego bi se to na bolji način moglo ostvariti na razini Unije; |
F. |
budući da je zbog novog horizontalnog zakonodavstva na razini Unije potrebno pojasniti njihovu povezanost unutar posebnog pravnog okvira za pružatelje audiovizualnih medijskih usluga na dosljedan i koherentan način; |
G. |
budući da se potencijal za sukob, a time i potreba za dosljednošću i usklađenošću, u posljednje vrijeme znatno povećao zbog donošenja ili prijedloga zakonodavstva na razini EU-a u „digitalnom desetljeću”, odnosno Akta o digitalnim uslugama (7), koji se odnosi na aktere u distribuciji i lancu vrijednosti audiovizualnog sadržaja i koji je izravno povezan s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; budući da u prijedlogu za europski akt o slobodi medija i prijedlogu uredbe o političkom oglašavanju postoje očitije poveznice koje se bave pitanjima izravno povezanima s audiovizualnim medijskim sektorom; |
H. |
budući da bi informacije o vlasništvu pružatelja medijskih usluga i pružatelja platformi za razmjenu videozapisa trebale biti lako, opsežno i javno dostupne jer je to ključno za ograničavanje daljnje koncentracije medija; |
I. |
budući da pozitivni poticaji i promicanje profesionalnih audiovizualnih medijskih usluga u EU-u mogu značajno pridonijeti globalnoj borbi protiv dezinformiranja i lažnih vijesti; time se doprinosi učinkovitom ostvarivanju prava na informiranje i promicanju javnog diskursa na temelju višestrukih mišljenja; |
J. |
budući da velik broj internetskih platformi ne omogućuje pristup podacima o publici djela koja distribuiraju pružatelji medijskih usluga; budući da su, međutim, ti podaci neophodni za prilagodbu politika i podržavanje stvaranja sadržaja; |
K. |
budući da su neovisna i nepristrana nacionalna i regionalna regulatorna tijela za medije preduvjet za slobodu i pluralizam medija jer ih štite od neprimjerenog političkog i komercijalnog uplitanja tako što štite neovisne, odgovorne i transparentno operativne medijske usluge; |
L. |
budući da u skladu s revidiranom Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama ERGA okuplja predstavnike nacionalnih neovisnih regulatornih tijela u području audiovizualnih medijskih usluga radi pružanja savjetovanja Komisiji o dosljednoj provedbi Direktive i razmjene najboljih praksi; |
M. |
budući da postoji opasnost da postupci imenovanja voditelja regulatornih tijela za medije u više od polovice država članica EU-a nisu dovoljno učinkoviti u ograničavanju rizika od političkog i/ili ekonomskog utjecaja (8); |
N. |
budući da velik dio poduzeća aktivnih u području audiovizualnih medija u EU-u čine mala i srednje velika poduzeća kojima su potrebne posebne zaštitne mjere kako bi mogli pružati raznolik raspon usluga europskoj publici; |
O. |
budući da, s obzirom na sveprisutnost digitalne medijske ponude i širenja izvora informacija na internetu, stjecanje medijske pismenosti u dječjoj i mladenačkoj, ali i u odrasloj dobi predstavlja neophodnu osnovnu kompetenciju, koja uz funkcionalno razumijevanje mora uključivati i sposobnost kritičkog (samo)promatranja u okviru načina na koji se koriste mediji; |
P. |
budući da Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom pravno obvezuje EU i sve države članice da zajamče pravo na pristupačnost (članak 9.), slobodu izražavanja, mišljenja i pristupa informacijama (članak 21.) te sudjelovanja u kulturnom životu (članak 30.); |
Q. |
budući da činjenica da su države članice znatno kasnile s prenošenjem Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ugrožava njezinu učinkovitost; |
1. |
kritizira i nespremnost nekih država članica na pravodobno prenošenje Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama i općenito preveliko oklijevanje Komisije da pokrene postupke radi utvrđivanja povrede prava, kao i kasnu objavu smjernica; potiče države članice da provedu Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama bez daljnje odgode; |
2. |
izražava zabrinutost zbog toga što trenutačno nije moguće provesti sveobuhvatnu evaluaciju zbog kašnjenja u prenošenju; |
3. |
podsjeća na obvezu Komisije utvrđenu u drugoj rečenici članka 33. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama koja se odnosi na podnošenje izvješća o primjeni Direktive najkasnije do 19. prosinca 2022. i na obvezu država članica utvrđenu u članku 7. stavku 2. Direktive koja se odnosi na podnošenje izvješća Komisiji o napretku u pogledu pristupačnosti u istom tom roku; također podsjeća na obvezu Komisije da izvješćuje o primjeni članka 13. stavaka 1. i 2. Direktive na temelju informacija koje su države članice dostavile do 19. prosinca 2021. i na temelju neovisne studije, uzimajući u obzir tržišni i tehnološki razvoj te cilj kulturne raznolikosti; žali zbog toga što izvješće o primjeni Direktive za razdoblje od 2014. do 2019. nije naširoko distribuirano; primjećuje da se u tom izvješću pružaju važne informacije za vrednovanje provedbe revidirane Direktive; |
4. |
priznaje definiciju pojma „europska djela” kao otvorenog i širokog tumačenja koncepta „europska audiovizualna djela” utvrđenog u Europskoj konvenciji o prekograničnoj televiziji Vijeća Europe od 5. svibnja 1989.; podsjeća na to da definicija europskih djela u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama ne dovodi u pitanje mogućnost da države članice utvrde detaljniju definiciju u odnosu na pružatelje medijskih usluga u njihovoj nadležnosti; potvrđuje da bi europska djela trebala, među ostalim, služiti promicanju djela proizvedenih u EU-u u korist europskog kreativnog ekosustava; u tom pogledu podsjeća da Europska komisija, u skladu s Akcijskim planom za medijski i audiovizualni sektor, planira objaviti izvješće o medijskoj perspektivi u Europi kako bi se proučili glavni medijski trendovi i analizirao njihov potencijalni utjecaj na medijska tržišta i poslovne modele; žali zbog toga što se to izvješće nije moglo pravodobno objaviti; poziva Komisiju da ocijeni definiciju europskih djela isključivo na osnovi znanstvenih saznanja stečenih u suradnji s ERGA-om i Europskim audiovizualnim opservatorijem te da pritom uzme u obzir podatke o medijskoj perspektivi u Europi koji su izravno povezani s postojećom primjenom pojma „europska djela”; |
5. |
poziva Komisiju da odmah poduzme potrebne mjere kako bi se uklonili nedostaci i spriječila svaka zlouporaba prava u okviru primjene članka 2. stavka 4. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama; |
6. |
smatra da svako odstupanje povezano s načelom zemlje podrijetla i uvođenje svih novih prepreka i ograničenja slobode pružanja usluga kako je utvrđeno u člancima od 56. do 62. UFEU-a treba ocijeniti u odnosu na zaštitne mjere proporcionalnosti, fleksibilnosti, predvidljivosti i nediskriminacije; |
7. |
poziva Komisiju da preispita postupke utvrđene u člancima 3. i 4. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, vodeći pritom računa o pravima svih uključenih strana i o jačanju načela zemlje podrijetla, kako bi se utvrdilo mogu li se oni primjenjivati brže i učinkovitije; |
8. |
primjećuje da različite razine regulatorne snage za audiovizualne medijske usluge u različitim okruženjima i dalje uzrokuju neravnopravne uvjete ovisno o tome emitira li se sadržaj televizijskim prijenosom, na platformi za razmjenu videozapisa ili drugim platformskim uslugama; istovremeno je svjestan da je jedan od uzroka toga povezanost zakonodavstva s time ima li pružatelj usluga uredničku odgovornost za uslugu; potiče veću angažiranost oko postizanja više razine zaštite potrošača, zaštite od štetnog sadržaja ili zaštite maloljetnika u svim vrstama medija ili kanalima za emitiranje u okviru mogućnosti koje pruža Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama; |
9. |
naglašava da je područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama prošireno kako bi se pružateljima usluga platformi za razmjenu videozapisa nametnule određene obveze u skladu s člankom 28.b, kao što je zahtjev da se poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu maloljetnika od štetnog sadržaja i svih korisnika od sadržaja kojim se potiče na nasilje ili mržnju; ističe da je potrebno osigurati pravilnu provedbu tih odredbi; |
10. |
podsjeća da je, u skladu s komunikacijom Komisije o smjernicama o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije „usluge platforme za razmjenu videozapisa” u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama iz 2020., na platformama za razmjenu videozapisa na raspolaganju audiovizualni sadržaj kojem šira javnost sve više pristupa, što vrijedi i za usluge društvenih medija, koje su postale važan način razmjene informacija; nadalje podsjeća da bi u skladu s tim smjernicama određene usluge društvenih medija, ako ispunjavaju određene kriterije, mogle biti obuhvaćene područjem primjene novih pravila o platformama za razmjenu videozapisa; |
11. |
podsjeća na ključne odredbe Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o zaštiti maloljetnika, osobito na zabranu obrade podataka maloljetnika u svrhu komercijalnih komunikacija; smatra da je mjere prekogranične suradnje, osobito u pogledu zaštite maloljetnika, potrebno ojačati povećanjem kapaciteta nacionalnih regulatornih tijela za medije i drugih nadležnih tijela kako bi se učinkovito rješavali slučajevi utvrđenih povreda prava, čime bi se osiguralo brzo i učinkovito djelovanje te potaknula koordinacija među javnim i privatnim dionicima u svrhu provođenja preventivnih radnji; ponovno ističe mogućnosti koje nudi članak 4.a Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama i ponavlja da kodeksi ponašanja mogu u tom smislu imati važnu ulogu, uzimajući u obzir brz razvoj marketinških tehnika; |
12. |
podsjeća države članice da u vezi s provedbom Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama osiguraju da posebno krajnji korisnici mogu jasno i lako razumjeti primjenjuju li se na medij koji se u danom trenutku koristi, posebno na internetu, zaštita maloljetnika od štetnih sadržaja, zaštita šire javnosti od određenih nezakonitih sadržaja i ograničenja u pogledu oglašavanja povezana sa sadržajem iz Direktive; |
13. |
smatra da bi se horizontalno zakonodavstvo koje se primjenjuje na audiovizualne medijske usluge, kao što su odredbe Akta o digitalnim uslugama, ili horizontalni standardi zajedničke regulacije i samoregulacije, kao što je poboljšani Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2022., trebali dosljedno tumačiti u skladu s ciljevima Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama; ističe potrebu za što znatnijim smanjenjem regulatornih nejednakosti među audiovizualnim uslugama različitih pružatelja tako da se ojača pravna dosljednost između sektorskog i horizontalnog zakonodavstva; smatra da bi se time omogućila pravna sigurnost u pogledu raznih europskih zakona jer bi se jasnim tumačenjem omogućilo da sektorsko pravo ima prednost i bilo bi dosljedno s ciljevima i vrijednostima Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama kao što su neovisan nadzor i zaštita uredničkog sadržaja, poštovanje ljudskog dostojanstva, zaštita maloljetnika, javna sigurnost te pluralistički i funkcionalni demokratski diskurs, što bi rezultiralo provedbom visokih standarda; |
14. |
naglašava korisnost baze podataka MAVISE (9) kojom upravlja Europski audiovizualni opservatorij i koja pruža informacije o audiovizualnim medijskim uslugama, platformama za razmjenu videozapisa i njihovim nadležnostima u Europi; poziva na dodatne aktivnosti usmjerene na povećanje opsega te baze podataka i olakšavanje njezine upotrebe svim zainteresiranim korisnicima; poziva na to da se članak 5. stavak 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u svim njezinim budućim revizijama formulira kao obveza država članica; |
15. |
poziva Komisiju da na temelju izvješća država članica u suradnji s ERGA-om te u dijalogu s relevantnim organizacijama civilnog društva osmisli zajedničke kvalitativne i kvantitativne ciljeve kako bi se promicao daljnji razvoj pristupačnih usluga za osobe s invaliditetom u skladu sa zahtjevima o pristupačnosti iz Europskog akta o pristupačnosti (10) u pogledu proizvoda i usluga te se općenito poboljšala pristupačnost usluga; smatra da bi takvi ambiciozni ciljevi koji imaju jasne rokove provedbe na temelju stvarnog stanja u pogledu pristupačnosti u svakoj državi članici i s obzirom na najnovija tehnička postignuća trebali sadržavati određen postotak pristupačnog audiovizualnog sadržaja povezanog s određenim vrstama usluga pristupa; smatra da sva izvješća o poboljšanjima pristupačnih usluga moraju biti javno dostupna te da bi Komisija pri procjeni provedbe obveza država članica na temelju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama trebala provjeriti čini li njihovo shvaćanje „razmjernih mjera” članak 7. besmislenim; |
16. |
ističe važnost olakšavanja pristupačnosti (sinkronizacija, titlovi, zvučni opisi ili drugo) na svim jezicima područja na kojem se pruža audiovizualna medijska usluga; podsjeća da je ključno bez nepotrebne odgode odrediti lako i javno dostupnu internetsku kontaktnu točku u svakoj državi članici; |
17. |
traži da se više napora posveti distribuciji europskih djela koja predstavljaju puni raspon europske jezične raznolikosti, uzimajući pritom u obzir kako službene tako i regionalne i manjinske jezike; smatra da je stoga neophodno prikupljati podatke o jezičnoj distribuciji audiovizualnih medijskih usluga, uključujući informacije o jezičnoj raznolikosti popratne sinkronizacije, titlova ili zvučnih opisa koji se pružaju uz te usluge kako bi se moglo usmjerenije djelovati; |
18. |
prima na znanje potencijal uključivanja umjetne inteligencije za povećanje dostupnosti audiovizualnih usluga i poziva Komisiju i države članice da to promiču na strateški i ciljan način; |
19. |
poziva Komisiju da zatraži europske norme za usluge pristupa, uključujući ikone, kojima se poštuju postojeće prakse, ali koje također mogu koristiti zemlje u kojima ne postoje smjernice za kvalitetu; |
20. |
preporučuje da budući Centar AccessibleEU uspostavi forum za sve dionike na koje utječu Europski akt o pristupačnosti i Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama kako bi se omogućila razmjena praksi i pronašla područja suradnje za poboljšanje medijske pristupačnosti u EU-u; |
21. |
poziva Komisiju da provede studiju za mjerenje i usporedbu pristupačnosti medija među državama članicama; |
22. |
napominje da su suzakonodavci u revidiranu Direktivu unijeli važne nove stavke, posebno odredbu kojom se potvrđuje sposobnost država članica da donesu mjere kojima se promiče isticanje audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa (članak 7.a) i odredbu o zaštiti integriteta audiovizualnih medijskih usluga (članak 7.b); ističe da je potrebno zajamčiti pravilnu provedbu tih odredbi, uzimajući u obzir ključnu ulogu koju proizvođači uređaja i pružatelji korisničkih sučelja imaju u omogućavanju građanima da pristupaju audiovizualnim medijskim uslugama, otkrivaju ih i pronalaze na internetu; |
23. |
smatra, osim toga, da se mjere iz članka 7.a mogu dodatno ojačati i potiče države članice da u većoj mjeri primjenjuju i iskorištavaju mogućnosti koje mogu proizaći iz odgovarajućeg isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa; također predlaže da ERGA pomogne u izradi smjernica za usklađen europski pristup u tom pogledu na temelju analize najboljih praksi; smatra da bi se mogao ostvariti napredak prema obvezi isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa, pod uvjetom da opseg i razumijevanje sadržaja od općeg interesa budu usklađeni i da ne budu u suprotnosti s vrijednostima EU-a, uzimajući pritom u obzir postojeće sustave u tom pogledu i njihov daljnji razvoj; |
24. |
u tom pogledu ističe da usluge ili sadržaji od općeg interesa namjerno nisu ograničeni na javne medije, nego uključuju usluge ili sadržaje koje nude komercijalni pružatelji medijskih usluga i čiji je cilj zadovoljavanje društvenih, demokratskih i kulturnih potreba jer mogu predstavljati veći raspon stajališta o političkom spektru; |
25. |
potiče države članice da donesu sveobuhvatna i učinkovita pravila u skladu s člankom 7.b Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama kako bi se zaštitio integritet signala na svim relevantnim internetskim platformama i sučeljima koji se upotrebljavaju za pristup audiovizualnim medijskim uslugama; |
26. |
naglašava važnost numeričkih tipki na daljinskim upravljačima kako bi se osigurala vidljivost i mogućnost pronalaženja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa; primjećuje da neki proizvođači uklanjaju te tipke sa svojih upravljača, čime su dovedeni u pitanje tradicionalni sustavi numeriranja kanala; |
27. |
smatra da je u skladu s ciljevima Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama da države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale isticanje audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa te europskih djela u odnosu na relevantna korisnička sučelja i usluge platformi koje svoje usluge nude korisnicima na državnom području relevantne države članice, ali same nemaju poslovni nastan u toj državi članici; podsjeća da je važno da se te mjere temelje na transparentnim i objektivnim kriterijima; naglašava da države članice pri prenošenju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u nacionalno zakonodavstvo mogu uključiti druge vrste medija, kao što su radio, internetski audiozapis ili tiskani mediji; |
28. |
smatra da postoji potreba za preispitivanjem pitanja upotrebe umjetne inteligencije u odnosu na audiovizualne medijske usluge kako bi se zaštitila i unaprijedila sloboda izražavanja, među ostalim sloboda mišljenja te primanja i širenja informacija i ideja; |
29. |
smatra primjerenim da se trenutačni europski zahtjevi za kvote zadrže na postojećoj razini kao minimalni ciljevi sve dok dokazi ne budu upućivali drugačije; naglašava važnost odredbi o promicanju i distribuciji europskih djela i alata za otkrivanje koje ERGA pruža državama članicama te njihova izravnog utjecaja na stvaranje lokalnog audiovizualnog sadržaja i poslovnih ekosustava; poziva Komisiju i ERGA-u da podrže razmjenu najbolji praksi među državama članicama u pogledu primjene takvih alata za otkrivanje kako bi se dugoročno predstavili prijedlozi posebnih mjera koje bi primijenile sve države članice; podsjeća države članice da na nacionalnoj razini mogu premašiti zahtjeve EU-a za kvote; |
30. |
ističe da je uvođenje zahtjeva EU-a za kvote bilo namijenjeno promicanju europskog kreativnog ekosustava povećanjem izloženost publike iz EU-a europskim djelima i pružanjem više prilika da se europska djela prikažu gledateljima unutar EU-a; smatra da je nužno omogućiti redovit nadzor provedbe zahtjeva EU-a za kvote, među ostalim obuhvaćenih vrsta audiovizualnih djela i izračuna količine kvota za usluge na zahtjev; |
31. |
ističe da je najnovijom revizijom Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama uveden mehanizam odstupanja od načela zemlje podrijetla, posebno u članku 13. stavku 2. te direktive, koji je namijenjen postizanju bolje ravnoteže pravila koja se primjenjuju na razne aktere koji pružaju iste usluge, a da se pritom osiguraju kulturna raznolikost i pošteno tržišno natjecanje među svim akterima usmjerenima na nacionalno tržište te da se u tim zemljama održi stabilan i raznolik europski kreativni ekosustav; primjećuje da 14 država članica koristi taj mehanizam, primjerice, za doprinos nacionalnim fondovima i usmjeravanje ulaganja; |
32. |
ističe manjak usporednih podataka i primjećuje da su neki tržišni akteri naveli da će odredba biti ključna za ciljeve promicanja i proširenja ponude europskog audiovizualnog sektora te potaknuti kulturnu raznolikost, a istodobno su drugi tržišni akteri naveli da će ta odstupanja imati nepoželjne učinke na jedinstveno tržište ili bi mogla stvoriti dodatne troškove; |
33. |
naglašava da bi u takvoj evaluaciji jedan odjeljak trebalo posvetiti trenutačnim kulturnim, tehničkim i komercijalno relevantnim događanjima i opširno obuhvatiti promicanje europskih djela u neujednačenom europskom medijskom okruženju koje uključuje male i velike, regionalne, europske i neeuropske pružatelje, te bi trebalo predstaviti prijedloge posebnih mjera za rješavanje utvrđenih problema; |
34. |
primjećuje da audiovizualne usluge na zahtjev nisu isključene iz izračuna kvota za televizijske kuće u članku 16. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, za razliku od vijesti, sportskih događanja, igara, usluga teleteksta i teletrgovine; poziva Komisiju da procijeni vrste programa koje nude audiovizualne usluge na zahtjev, a koji su zastupljeni u udjelu europskih djela u katalozima i istaknuto dostupni, s ciljem da kvote bude usmjerene na postizanje sličnih ciljeva kao i u članku 16.; |
35. |
također potiče provođenje sveobuhvatne studije kojom bi se procijenila mogućnost, dodana vrijednost i utjecaj minimalnih zahtjeva za programe poticaja ulaganja na razini EU-a na europski kreativni ekosustav kojima bi se nadopunile odredbe o financijskim obvezama u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama, uzimajući pritom u obzir najbolje prakse na razini EU-a i svijeta te usmjerenost na integraciju socijalnih ili kulturnih učinaka koji su poželjni u smislu medijske politike, primjerice razvoj talenta, socijalne obveze, uključenost, raznolikosti, rodna ravnopravnost i ekologizacija; |
36. |
smatra da usporedba jedne sezone serije s jednim naslovom sadržana u smjernicama u skladu s člankom 13. stavkom 7. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama o izračunu udjela europskih djela u katalozima na zahtjev treba u dogledno vrijeme biti ocijenjena, pri čemu je potrebno uzeti u obzir njezin učinak na kinematografska djela i TV serije kao i cilj pružanja raznovrsne kulturne ponude europskoj publici; smatra da je usto potrebno procijeniti pojmove „niski promet” i „pružatelji usluga s malom publikom” kako bi se provjerilo jesu li dovoljno jasni i omogućuju li dovoljnu usklađenost u pogledu njihove primjene; |
37. |
razumije da su države članice, u pogledu emitiranja događaja od velike važnosti i mogućnosti da ih gleda šira javnost, u okviru provedbe članka 14. Direktive o audiovizualnim medijskih uslugama donijele neproporcionalna pravila o opsegu obuhvaćenih događaja, pregovorima s kvalificiranim ponuditeljima, kvalifikacijskim kriterijima i njihovoj ukupnoj prikladnosti za trenutačno tržišno natjecanje, primjerice u odnosu na dostupnost događaja na internetu; poziva Komisiju da pomno prati provedbu pravila kako bi se osiguralo da događaji od velike važnosti ostanu dostupni što većem broju ljudi putem besplatnih televizijskih prijenosa; |
38. |
ističe da prikupljanje podataka povezanih s dostupnim audiovizualnim medijskim uslugama na internetskim platformama omogućava tim platformama konkurentsku prednost; |
39. |
pozdravlja činjenicu da nadzornici pristupa u skladu s Aktom o digitalnim tržištima (11) moraju dijeliti neke od podataka koje generiraju i da im je zabranjeno davati prednost vlastitom sadržaju nad sadržajem trećih strana; smatra da bi to moglo biti nedovoljno za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja i raznolikog europskog medijskog okruženja; poziva Komisiju da procijeni odgovarajuća rješenja kako bi se izbjegla ta tržišna neravnoteža s ciljem da se osigura da pružatelji audiovizualnih usluge mogu pristupiti svim podacima povezanim s upotrebom njihovih usluga; |
40. |
također ističe da potrebni podaci moraju biti dostupni barem odgovarajućim nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima kako bi oni mogli utvrditi je li postignuta odgovarajuća istaknutost audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa ili istaknutost europskih djela u katalozima audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev; |
41. |
poziva na potpuno iskorištavanje potencijala za zajedničku regulaciju i samoregulaciju te na redovito ocjenjivanje njihovih učinaka na pružatelje audiovizualnih medijskih usluga kako bi se postigla najbolja moguća kvaliteta i učinak; |
42. |
poziva Komisiju da dodatno istraži brzorastuće opcije audiovizualnih medijskih usluga koje proizvode utjecajne osobe na internetu, s naglaskom na zaštiti mladih i potrošača, te da u potpunosti jasno i prepoznatljivo odvoji oglašavanje od vlastitog sadržaja; priznaje da neuspješno identificiranje komercijalnih komunikacija kao takvih sve više postaje problem u smislu tržišnog natjecanja i ima negativan učinak na zaštitu maloljetnika i potrošača; |
43. |
poziva države članice i Komisiju da, kad god je to moguće, osiguraju da korisnici mogu jasno identificirati pružatelja audiovizualnih medijskih usluga, uključujući i na internetu, s pomoću logotipa ili druge vrste oznake; |
44. |
odlučno poziva države članice da učinkovito ispune svoje obveze iz članka 30. stavka 4. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama koje se odnose na financijske i ljudske resurse nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u pogledu sve složenijih zadaća i da promiču prekograničnu suradnju; ustraje u tome da je potrebno zaštititi neovisnost propisanu Direktivom; naglašava da je važno da se ERGA-i osiguraju učinkovita sredstva i alati za praćenje usklađenosti s obvezama utvrđenima u Direktivi, kao i sankcije u slučaju neusklađenosti; zahtijeva veću neovisnost ERGA-e, među ostalim osnivanjem njezina tajništva koje bi bilo neovisno o Komisiji; |
45. |
ustraje u tome da Komisija bez obzira na buduće zakonodavstvo omogući dosljednu i sveobuhvatnu provedbu Direktive i njezinih ciljeva u državama članicama, uz posvećenje posebne pažnje članku 30. te direktive kojim se u svakom slučaju zahtijeva stalno i pomno praćenje nepoželjnih razvoja događaja te pravovremeno reagiranje na njih; zahtijeva da Komisija brzo djeluje ako se uoče naznake da bi neke nacionalne regulatorne vlasti ili tijela mogle izvršavati svoje ovlasti na način koji nije u skladu s ciljevima i vrijednostima EU-a, osobito u slučaju sumnji na povrede prava i sloboda sadržanih u Povelji EU-a o temeljnim pravima; |
46. |
odlučno poziva Komisiju da u skladu s člankom 33.a stavkom 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama pravodobno izda smjernice o opsegu provedbenog izvješća država članica o razvoju medijske pismenosti kako se ne bi dodatno kasnilo s pravodobnom dostavom izvješća; ponavlja da primatelji medijskih usluga u EU-u imaju pravo primati i prenositi informacije u skladu s člankom 11. Povelje EU-a o temeljnim pravima te podsjeća da to pravo i mogućnost pristupa slobodnim i pluralističkim medijskim uslugama u EU-u ne mogu uživati svi ako nisu dovoljno medijski pismeni, što je posebno obuhvaćeno revidiranom Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; ističe da se medijska pismenost ne bi trebala ograničiti samo na učenje o alatima i tehnologijama, nego bi trebala biti usmjerena na to da ljudi steknu vještine kritičkog razmišljanja potrebne za prosudbu, analizu složenih stanja i prepoznavanje razlike između mišljenja i činjenica; |
47. |
napominje da se izazovi u pogledu prava na primanje i širenje informacija te na mogućnost pristupa slobodnim i pluralističkim medijskim uslugama često pogoršavaju zbog prevlasti određenih internetskih platformi; stoga preporučuje da se razmotri uvođenje pristojbi za te platforme iz kojih bi se mogla prikupiti sredstva za uspostavu i jačanje inicijativa za medijsku pismenost diljem država članica; |
48. |
nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
(1) SL L 95, 15.4.2010., str. 1.
(2) SL L 303, 28.11.2018., str. 69.
(3) SL C 223, 7.7.2020., str. 3.
(4) SL C 223, 7.7.2020., str. 10.
(5) SL C 160, 13.4.2022., str. 13.
(6) Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).
(7) Uredba (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (SL L 277, 27.10.2022., str. 1.).
(8) Podatke pružio Centar za medijski pluralizam i slobodu medija, prosinac 2022.
(9) Europski audiovizualni opservatorij, „MAVISE – baza podataka o audiovizualnim uslugama i njihovoj nadležnosti u Europi”, datum pristupa 3. travnja 2023.
(10) Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).
(11) Uredba (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2022. o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima) (SL L 265, 12.10.2022., str. 1.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1062/oj
ISSN 1977-1088 (electronic edition)