EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52021AE2032
Opinion of the European Economic and Social Committee on Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions — Trade Policy Review — An Open, Sustainable and Assertive Trade Policy (COM(2021) 66 final)
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika (COM(2021) 66 final)
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika (COM(2021) 66 final)
EESC 2021/02032
SL C 374, 16.9.2021, p. 73–78
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
16.9.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 374/73 |
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika
(COM(2021) 66 final)
(2021/C 374/12)
Izvjestitelj: |
Timo VUORI |
Suizvjestitelj: |
Christophe QUAREZ |
Zahtjev za savjetovanje: |
Europska komisija, 26.3.2021. |
Pravni temelj: |
članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
Nadležna stručna skupina: |
Stručna skupina za vanjske odnose |
Datum usvajanja u Stručnoj skupini: |
16.6.2021. |
Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: |
8.7.2021. |
Plenarno zasjedanje br.: |
562 |
Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): |
208/2/1 |
1. Zaključci i preporuke
1.1. |
Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja pokretanje nove strategije trgovinske politike EU-a. Povrh globalne pandemije, postoje i prilike i rizici povezani sa svjetskom trgovinom i europskim gospodarstvom. Sada je pravi trenutak za preispitivanje globalnih trgovinskih pravila i trgovinskih pravila EU-a. Kako bi osmislio prave alate, EU će prvo morati analizirati i kvantificirati trgovinske promjene, razlikujući privremene promjene te promjene povezane s pandemijom COVID-19 od stalnih promjena. |
1.2. |
EGSO podržava načelo promicanja „otvorene, strateške i održive” trgovinske politike kao načina poboljšanja pristupa tržištu i izjednačavanja uvjeta za sve. U praksi mora poticati održivi rast, konkurentnost, dostojanstven rad i bolji izbor potrošača u Europi. Za pozitivan gospodarski razvoj potrebna je dobra kombinacija vanjskih i unutarnjih politika. Trgovinska politika samo je jedan dio rješenja (1). |
1.3. |
EGSO se slaže da je modernizacija Svjetske trgovinske organizacije (WTO) glavni prioritet s obzirom na njezinu središnju ulogu u stvaranju učinkovite multilateralne matrice za moderan trgovinski program s okolišnim i socijalnim pitanjima. EU stoga mora predvoditi u ambicioznim reformama WTO-a i promicati program za moderan WTO, razbijanjem tabua (tj. socijalnih aspekata trgovine) i održivim rješavanjem sadašnjih i budućih izazova. U tu svrhu EGSO poziva EU i njegove države članice da uspostave stratešku suradnju s ključnim trgovinskim partnerima u pogledu prioritetnih multilateralnih pitanja (2). |
1.4. |
EGSO smatra da bi EU trebao promicati bolje multilateralne i bilateralne trgovinske režime i standarde povezane s klimatskim izazovima i socijalnim promjenama, poljoprivredom, borbom protiv korupcije, digitalizacijom, zaštitom okoliša, biološkom raznolikosti, kružnim gospodarstvom i zdravstvenom sigurnosti (3). |
1.5. |
EGSO već dugo poziva na to da održivost bude jedan od glavnih elemenata trgovinske politike s obzirom na ključnu ulogu koju trgovina može imati u postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Stoga pozdravlja usmjerenost trgovinske politike EU-a na održivost i Pariški sporazum koji postaje osnovni element budućih sporazuma o trgovini i ulaganjima. EGSO ponavlja svoj poziv da se ta ključna značajka proširi i na temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) (4). |
1.6. |
EGSO poziva na ambiciozno jačanje poglavlja o trgovini i održivom razvoju i njihovu stvarnu izvršivost u bilateralnim trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a. Predstojeća revizija trgovine i održivog razvoja sastavni je dio trgovinske strategije EU-a (5). |
1.7. |
EGSO u potpunosti podržava jačanje održivosti u globalnim lancima vrijednosti (6). Trgovinskom politikom EU-a mora se podupirati međunarodni rad na izjednačavanju uvjeta u globalnim lancima opskrbe razvojem instrumenata za borbu protiv korupcije i povrede okolišnih, radnih, socijalnih i ljudskih prava. EGSO smatra da EU mora razviti ambiciozno zakonodavstvo za EU, primjerice o dužnoj pažnji u području lanaca opskrbe i održivosti u javnoj nabavi. |
1.8. |
EGSO izražava žaljenje zbog toga što se ne spominje ključna uloga civilnog društva u trgovini te naglašava potrebu za jačanjem suradnje s civilnim društvom od oblikovanja do praćenja trgovinskih alata i sporazuma. Poziva na ponovno osnivanje skupine stručnjaka za sporazume o slobodnoj trgovini, kojom je omogućen nejednak i prijeko potreban dubok i redovit angažman u vezi s određenim trgovinskim pitanjima. Također naglašava potrebu za jačanjem unutarnjih savjetodavnih skupina, ključnih institucijskih stupova za praćenje modernih sporazuma o slobodnoj trgovini. |
1.9. |
EGSO napominje da EU mora bolje razumjeti važnost globalnih lanaca vrijednosti i njihov utjecaj na poduzeća i građane. Diversifikacija izvora opskrbe kao može biti snažnije sredstvo otpornosti nego njihovo ograničavanje, čemu bi pomogla i uspostava mehanizama praćenja kako bi se izbjegla koncentracija izvora opskrbe na razini poduzeća i u javnoj nabavi. |
1.10. |
EGSO podržava jačanje otpornosti lanaca vrijednosti, osobito njihovom održivošću. Ekonomija EU-a ovisi o globalnim lancima opskrbe, i to se mora odražavati u „autonomiji EU-a”. Kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 ukazala je na potrebu za jačanjem autonomije EU-a u kritičnim i strateškim područjima te je važno da EU najprije procijeni svoje slabosti. EGSO podržava rad EU-a na tome da se postigne obveza dužne pažnje u lancima opskrbe kao sredstvu za jačanje njihove otpornosti, čime se poduzećima pomaže u prepoznavanju rizika povezanih sa socijalnim i okolišnim standardima. U tom kontekstu EGSO podržava rad na novom ugovoru UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te konvenciji Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe (7). |
1.11. |
EGSO naglašava važnost iskorištavanja širokog raspona sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini koji odražavaju vrijednosti EU-a i međunarodne standarde. U slučaju da WTO ne može djelovati ili u potpunosti ostvariti interese EU-a, EU bi u međunarodnoj trgovini trebao računati na te sporazume s vodećim gospodarstvima i gospodarstvima u usponu. Unatoč širokoj mreži više od 60 % vanjske trgovine EU-a i dalje se odvija izvan povlaštenih sporazuma, na temelju općih pravila WTO-a. |
1.12. |
EGSO poziva EU da osigura ambiciozne sporazume o slobodnoj trgovini s trgovinskim partnerima, posebno u Aziji i Americi. Pri izgradnji strateških partnerstava sa susjednim zemljama EU-a i zemljama kandidatkinjama, uključujući sredozemne i afričke zemlje, EGSO naglašava stratešku važnost produbljivanja partnerstava, osobito sa SAD-om. Nadalje, EU mora nastaviti poboljšavati trgovinske odnose i uspostaviti ravnopravne uvjete s Azijom i Latinskom Amerikom. |
1.13. |
EGSO napominje da EU mora osigurati jednostavniji postupak između pregovora i ratifikacije trgovinskih i investicijskih sporazuma EU-a radi ugleda EU-a kao trgovinskog partnera. Od početka mandata i tijekom pregovora (8), Komisija mora surađivati s Europskim parlamentom i civilnim društvom, posebno putem EGSO-a, kako bi se uzela u obzir i rješavala zabrinutost, te osigurali jednostavniji postupci ratifikacije. |
1.14. |
EGSO pozdravlja konkretne mjere za provedbu, unapređenje i osiguravanje djelotvorne provedbe postojećih sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini. One su vrijedno sredstvo kojim bi EU mogao podržati protok robe i usluga u globalnim lancima opskrbe i osigurao svoju veću otpornost. Glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila trebao bi povećati dosljednost provedbe i izvršenja sporazuma EU-a i WTO-a, uključujući poglavlja o trgovini i održivom razvoju. |
1.15. |
EGSO pozdravlja odlučnost EU-a u jednostranoj obrani vrijednosti i trgovinskih obveza EU-a kad su sve druge mogućnosti iscrpljene. Također bi trebalo uzeti u obzir sve moguće političke i gospodarske posljedice takvih odluka. |
1.16. |
EGSO podržava kontinuiranu upotrebu pomoći za trgovinu u EU-u kako bi se zemljama u razvoju pomoglo u provedbi trgovinskih sporazuma i poduprla usklađenost s pravilima i standardima, posebno u vezi s održivim razvojem. |
1.17. |
EGSO naglašava potrebu za jamčenjem ravnopravnih uvjeta za poljoprivredni sektor Europske Unije. Europski poljoprivredni proizvodi trebali bi imati bolji pristup tržištu trećih zemalja, a isto tako uvezeni proizvodi iz trećih zemalja moraju ispunjavati europske standarde održivosti i sigurnosti hrane. Sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a moraju se poštovati sanitarne i fitosanitarne odredbe EU-a te se mora poštovati načelo predostrožnosti (9). |
1.18. |
EGSO pozdravlja stavljanje posebnog naglaska na mala i srednja poduzeća (MSP-ove) na svim razinama u novoj trgovinskoj politici (10). Ponovno poziva na ulaganje većih napora kako bi se izvijestilo o utjecaju međunarodne trgovine na poduzeća i građane. |
2. Opće napomene
2.1. |
EGSO pozdravlja zahtjev Komisije za razmjenu stajališta i ideja o tome kako osigurati da nova trgovinska politika EU-a donosi rezultate za poduzeća i građane. Posebno se slaže s hitnošću tog preispitivanja s obzirom na konkretnu ulogu koju trgovina može imati u oporavku od pandemije COVID-a 19. Trgovina je prioritet EGSO-a i zato je uvelike pridonio opsežnim javnim savjetovanjima (11). |
2.2. |
Međunarodna trgovina ključna je kako za europsko gospodarstvo tako i za građane. Njome se osigurava više od 35 milijuna radnih mjesta u EU-u, od čega 45 % ovisi o stranim ulaganjima. MSP-ovi čine više od 85 % svih izvoznika iz EU-a. Međunarodna trgovina čini 43 % bruto domaćeg proizvoda EU-a. Jedinstveno tržište EU-a s 450 milijuna potrošača i BDP-om od 25 000 eura po stanovniku čine EU privlačnim i najvećim potrošačkim tržištem na svijetu. EU je svjetski predvodnik u trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima i vodeći trgovinski partner za više od 80 zemalja, što u cijelosti čini EU najvećim međunarodnim trgovcem. Gospodarstvo EU-a čvrsto je isprepleteno u ostatak svijeta. |
Važnost otvorene i uključive međunarodne trgovine za europsko gospodarstvo i ljude
2.3. |
EGSO podržava nastavak glavne misije EU-a u području trgovinske politike: otvaranje tržišta za europsku robu, usluge, ulaganje i javnu nabavu, uz smanjenje i uklanjanje neopravdanih trgovinskih prepreka u trećim zemljama te osiguravanje ravnopravnih uvjeta s međunarodnim i bilateralnim trgovinskim režimima. Nadalje, EGSO smatra da je ključno da se trgovinskom politikom promiču vrijednosti EU-a i međunarodni standardi, potiče održivi razvoj, suzbijaju klimatske promjene i jača sigurnost. |
2.4. |
EGSO izražava zadovoljstvo time što trgovinska strategija odgovara na glavna pitanja nekih dionika i dionica oko kojih su izrazili zabrinutost tijekom javnog savjetovanja. Međutim, u njemu se ne razmatraju načini poboljšanja sudjelovanja civilnog društva u trgovinskoj politici (12). EGSO naglašava potrebu za kontinuiranom suradnjom s civilnim društvom na nacionalnoj razini i razini EU-a, i nakon revizije uspostavljenog dijaloga s civilnim društvom, kako bi se osiguralo da trgovinska politika dodaje vrijednost našem svakodnevnom životu. |
2.5. |
Kriza uzrokovana COVID-om 19 ukazala je na slabosti globalnog trgovinskog sustava i radnika u lancima opskrbe (13) u slučaju zdravstvene krize. Gubitak kontrole nad vrijednosnim lancima i ostvarivanje industrijske ovisnosti EU-a potaknuli su pitanja o povezanosti zdravlja i trgovine. |
3. Posebne napomene
Upotreba „otvorene strateške autonomije” na vješt način
3.1. |
EGSO podržava ideju otvorene strateške autonomije EU-a. EU mora strateški postupati kako bi uz pomoć svojih modernih trgovinskih i investicijskih politika zadržao otvorenost i očuvao ravnopravne uvjete. Mora promicati otvorenu i poštenu trgovinu utemeljenu na pravilima te zaštititi poduzeća, radnike i potrošače od nepoštenih trgovačkih praksi. |
3.2. |
Jačanje otpornosti i održivosti strateški je izbor za EU. Potrebno je pronaći pravu ravnotežu između otvorenosti i autonomije europskog gospodarstva. Otpornost će se postići samo pomoću održivosti. |
Bolje razumijevanje povećanja otpornosti i održivosti vrijednosnih lanaca
3.3. |
Trgovinska politika EU-a može imati ključnu ulogu u oporavku nakon COVID-a 19 s obzirom na duboku integraciju našeg gospodarstva u globalne vrijednosne lance. |
3.4. |
EU mora temeljito procijeniti svoju ovisnost o svijetu i globalnim lancima opskrbe. Uvoz može dovesti do otpornosti diversifikacijom izvora opskrbe (14). |
3.5. |
Potrebno je poboljšati koordinaciju i otpornost na multilateralnoj razini, posebno u Ujedinjenim narodima, uključujući Međunarodnu organizaciju rada (ILO), Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) i Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Na primjer, EU mora bolje iskoristiti međunarodne instrumente kao što su Deklaracija Međunarodne organizacije rada o multinacionalnim poduzećima (15) ili novi pokazatelji kvalitete izravnih stranih ulaganja OECD-a o učincima održivog razvoja (16). Mora poduprijeti proširenje Sporazuma WTO-a o farmaceutskim proizvodima uključivanjem većeg broja proizvoda i zemalja. Nadalje, trebalo bi nastaviti liberalizaciju trgovine zdravstvenim tehnologijama i proizvodima. |
3.6. |
EU će i dalje ovisiti o uvozu razne robe i usluga, od sirovina do visoke tehnologije. Ključno je osigurati da tržište EU-a ostane otvoreno. U digitalnom gospodarstvu EU mora podupirati „pametnu tehnološku suverenost” u kojoj digitalna trgovina omogućuje neometan protok inovacija i visokotehnoloških proizvoda i usluga pri zaštiti europskih vrijednosti i normi u području privatnosti podataka i kibersigurnosti. |
3.7. |
EU može podržati vraćanje proizvodnje u Europu stvaranjem boljeg poslovnog okruženja za ulaganja, inovacije i proizvodnju. Diversifikacija lanaca opskrbe može biti važan korak za jačanje otpornosti. Stoga EU mora podupirati poduzeća u njihovim poslovnim odlukama pružanjem čvrstih i pravednih poslovnih uvjeta na temelju bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a i jedinstvenog tržišta EU-a. |
Potreba za reformom WTO-a i globalnim pravilima za održiviju i pravedniju globalizaciju
3.8. |
EGSO podržava aktivnu ulogu EU-a u oblikovanju globalnih pravila (17). 2021. bi mogla biti prekretnica za upravljanje trgovinom, stoga EGSO podržava predanost EU-a otvorenom multilateralnom trgovinskom sustavu utemeljenom na pravilima s reformiranim WTO-om (18). Dio rasprave o reformama WTO-a odnosi se na to da EU i njegove države članice moraju iskoristiti svoj utjecaj i proaktivno surađivati, stvarajući strateške saveze s partnerima istomišljenicima, kako bi osigurali poštovanje međunarodnih standarda rada, koje je utvrdio i nadzirao ILO. Kao pozitivan primjer i priliku za jačanje tog ambicioznog preoblikovanja, EGSO pozdravlja nedavni prijedlog SAD-a da se u okviru tekućih pregovora WTO-a o subvencijama za ribarstvo počne rješavati globalni problem prisilnog rada na ribarskim plovilima (19). |
Načini promicanja zelene tranzicije s odgovornim i održivim lancima vrijednosti
3.9. |
Trgovinska politika EU-a trebala bi biti u skladu s politikom zelenog plana EU-a, uključujući nove zahtjeve u pogledu digitalne, zelene i pravedne tranzicije. Stoga je važno provesti pripreme za nove instrumente kao što je mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, koji moraju biti u skladu s pravilima WTO-a, djelotvorni u borbi protiv klimatskih promjena i korisni za konkurentnost industrije EU-a (20). EGSO podržava otvaranje dijaloga sa zemljama koje nisu članice EU-a i glavnim trgovinskim partnerima kao što su SAD i Kina (21). |
3.10. |
Globalni lanci opskrbe ključni su elementi međunarodne trgovine i gospodarstva. Složeni su, raznoliki i fragmentirani, sa svim mogućnostima i rizicima. EGSO poziva EU da prikupi više podataka o pozitivnim i negativnim učincima globalnih lanaca opskrbe za EU (22). |
Iskorištavanje regulatornog učinka EU-a
3.11. |
EU je najveći trgovac uslugama na svijetu. Trgovinskom politikom EU-a može se poduprijeti takvo globalno poslovno okruženje u kojem pružatelji usluga iz EU-a mogu rasti, uvoditi inovacije i biti konkurentni. Digitalna trgovina važna je na globalnoj razini, posebno zbog promjena uzrokovanih COVID-om 19. EU mora težiti brzom i ambicioznom sporazumu WTO-a o digitalnoj trgovini. |
3.12. |
Trgovinska politika EU-a trebala bi nadopunjavati mjere poduzete u okviru drugih međunarodnih regulatornih organizacija, kao što je rad OECD-a na gospodarskim i poreznim režimima. Njime bi se trebala podupirati uspostava učinkovitih sustava suradnje između poreznih tijela, tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela u partnerskim zemljama. |
3.13. |
Strategijom EU-a trebala bi se optimizirati mogućnost aktiviranja svih njegovih jednostranih, bilateralnih i multilateralnih instrumenata: obvezujuća priroda poglavljâ o „održivom razvoju” u sporazumima o trgovini i ulaganju, instrumenti trgovinske zaštite, filtriranje stranih ulaganja, borba protiv trgovinskih prepreka, obraćanje tijelu WTO-a za rješavanje sporova ili mehanizmi savjetovanja i rješavanja sporova u bilateralnim trgovinskim sporazumima. |
3.14. |
EU-u su potrebni učinkoviti instrumenti za trgovinsku zaštitu: kraća razdoblja za uvođenje privremenih mjera, manje istraživačkog opterećenja za EU industrije te jači instrumenti stranih subvencija. Ako određene prakse znatno štete komercijalnim interesima EU-a, EU bi mogao razmotriti ad hoc alat, izvan okvira Uredbe o ostvarivanju prava, kojim bi se omogućilo prilagođavanje uvjeta za pristup tržištu bez uzajamnih obveza. |
3.15. |
Nove partnerske zemlje s kojima EU pregovara o sporazumima o slobodnoj trgovini, kao preduvjet za sklapanje trgovinskog sporazuma, trebale bi dokazati da su u potpunosti usklađene s temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada. Te konvencije moraju biti ključan element bilo kojeg sporazuma o slobodnoj trgovini. Ako partnerska zemlja nije ratificirala ili pravilno provela te konvencije ili pak nije dokazala jednaku razinu zaštite, EGSO poziva na uspostavu obvezujućeg i provedivog plana za ratifikaciju uz tehničku pomoć Međunarodne organizacije rada. Plan bi također trebao biti dio poglavlja o trgovini i održivom razvoju kako bi se osiguralo pravodobno ispunjavanje tih obveza. |
3.16. |
Osim toga, svaki sporazum o slobodnoj trgovini EU-a mora se temeljiti na učinkovitijoj politici evaluacije EU-a, čime se poboljšavaju njegove procjene učinka na gospodarstvo i održivost te ex post evaluacija nakon pet godina (23). Njome se moraju predvidjeti kompenzacijske mjere kako bi se ublažili mogući negativni učinci. Naposljetku, EU mora ojačati i bolje iskoristiti svoje instrumente kako bi osigurao uvjete za pošteno tržišno natjecanje s državama koje nisu članice EU-a. |
3.17. |
Javna nabava EU-a trebala bi biti otvorena samo poduzećima iz zemalja koje poštuju temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada i Pariški klimatski sporazum. EU je svoju javnu nabavu otvorio državama koje nisu članice EU-a, od kojih mnoge još nisu uzvratile istom mjerom, što šteti europskim poduzećima. Ključno je dovršiti Uredbu o instrumentu za međunarodnu javnu nabavu kako bi se ojačao položaj EU-a. EU mora promicati najbolje prakse o načinima uključivanja kriterija za zaštitu okoliša i socijalnih kriterija u javnu nabavu (24). |
3.18. |
EU mora i dalje upotrebljavati pomoć za trgovinu u EU-u kako bi se zemljama u razvoju pomoglo u provedbi trgovinskih sporazuma i poduprla usklađenost s pravilima i standardima, posebno u vezi s održivim razvojem. Mora izgraditi pravedan i uspješan gospodarski odnos između EU-a i zemalja u razvoju kako bi se smanjilo siromaštvo i stvorila pristojna radna mjesta. Potrebno je izgraditi snažniju vezu između povlaštenog pristupa i usklađenosti s međunarodnim standardima, kao što su radnička i ljudska prava. |
Bruxelles, 8. srpnja 2021.
Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora
Christa SCHWENG
(1) SL C 364, 28.10.2020., str. 108.; SL C 47, 11.2.2020., str. 38.
(2) SL C 364, 28.10.2020., str. 53.
(3) SL C 364, 28.10.2020., str. 37.
(4) SL C 129, 11.4.2018, str. 27.
(5) Samoinicijativno mišljenje REX/535 koje se odnosi na to trebalo bi biti usvojeno u rujnu 2021.
(6) SL C 429, 11.12.2020, str. 197.
(7) SL C 97, 24.3.2020, str. 9.
(8) Tome posvećeno samoinicijativno mišljenje REX/536 trebalo bi biti usvojeno početkom 2022.
(9) SL C 429, 11.12.2020., str. 66.
(10) SL C 429, 11.12.2020., str. 210.
(11) EESC Follow-up Committee on International Trade contribution to Trade policy review (Odbor za praćenje EGSO-a o doprinosu međunarodne trgovine reviziji trgovinske politike), rujan 2020.
(12) Tome posvećeno samoinicijativno mišljenje REX/536 trebalo bi biti usvojeno početkom 2022.
(13) SL C 429, 11.12.2020., str. 197.
(14) Povremena publikacija ECIPE-a br. 06/2020 Globalization Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient (Globalizacija pritječe u pomoć: kako nas je ovisnost učinila otpornijima); Kommers Kollegium izvješće Improving Economic Resilience Through Trade (Poboljšanje gospodarske otpornosti trgovinom), 2020.
(15) Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy (MNE Declaration) (2017) (Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku, iz 2017.)
(16) https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm
(17) SL C 364, 28.10.2020., str. 53.
(18) SL C 159, 10.5.2019, str. 15.
(19) The use of Forced Labor on Fishing Vessels (Korištenje prisilnog rada na ribarskim plovilima), Podnesak Sjedinjenih Američkih Država WTO-u, 26. svibnja 2021. https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal. Forced.Labor.26May2021.final%5B2 %5D.pdf
(20) OJ C 429, 11.12.2020., str. 122.; predstojeće mišljenje NAT/834 o mehanizmu za graničnu prilagodbu emisija ugljika.
(21) SL C 364, 28.10.2020., str. 37.
(22) SL C 429, 11.12.2020., str. 197.