EUROPSKA KOMISIJA
Bruxelles, 24.11.2015.
COM(2015) 578 final
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU
Godišnje izvješće iz 2015. o razvojnoj politici i politici vanjske pomoći Europske unije i o njihovoj provedbi u 2014.
{SWD(2015) 248 final}
Milenijski razvojni ciljevi i razdoblje nakon 2015. – Pristojan život za sve u cijelom svijetu
Europska unija (EU) i njezine države članice 2014. i dalje su bile najveći svjetski donator razvojne pomoći i promicale su temeljne europske vrijednosti mira, sigurnosti, održivog razvoja, smanjenja siromaštva i ljudskih prava diljem svijeta. EU je nastavio podupirati prioritetna područja „Plana za promjenu”, a ponajprije ljudska prava, demokraciju i druge ključne elemente dobrog upravljanja te uključivog i održivog rasta.
Tijekom 2014. EU je razvio sveobuhvatne mjere kao odgovor na velike krize kao što su sukob u Ukrajini, krize u Srednjoafričkoj Republici i Južnom Sudanu, strahovlada Da’esha na Bliskom istoku i šire te izbijanje ebole u zapadnoj Africi.
U Komunikaciji Komisije „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” iz lipnja 2014. utvrđuje se stajalište EU-a u međunarodnim pregovorima o ciljevima održivog razvoja (Sustainable Development Goals, COR-ovi), kao nastavak milenijskih razvojnih ciljeva (Millenium Development Goals, MRC-ovi), opisuju se ključna načela te predlažu prioritetna područja i potencijalni ciljevi razvojnog programa nakon 2015. i COR-ova. Komunikaciju je potvrdilo Vijeće 16. prosinca 2014.
Postizanje milenijskih razvojnih ciljeva
Velik napredak postignut je prema ostvarenju MRC-ova čiji se ciljni rok, 2015., približava. Prvi MRC, odnosno smanjivanje krajnjeg siromaštva upola, uspješno je ispunjen 2010., odnosno pet godina prije roka. Te godine ostvaren je i MRC smanjivanja udjela ljudi bez pristupa čistoj pitkoj vodi upola.
Cilj smanjivanja broja ljudi koji pati od gladi upola nadohvat je ruke: udio pothranjenih ljudi u svijetu smanjio se s 23,2 % u razdoblju 1990. – 1992. na 14,9 % u razdoblju 2010. – 2012.
MRC kojim se osigurava da djeca svugdje u svijetu završe osnovno školovanje postignut je u Latinskoj Americi i na Karibima, u istočnoj Aziji i na Pacifiku, u Europi i središnjoj Aziji. Veliki napredak postignut je u području rodne ravnopravnosti u osnovnoškolskom obrazovanju: na 100 dječaka u zemljama u razvoju u školu se upiše 97 djevojčica.
Znatnom potporom EU-a pridonijelo se napretku u ostvarenju MRC-ova povezanih sa zdravljem. Stopa smrtnosti djece mlađe od pet godina 2012. bila je gotovo upola manja nego 1990. Slično tome, stopa smrtnosti majki smanjila se za 45 % između 1990. i 2013. Između 2001. i 2012. stopa novozaraženih HIV-om smanjila se za 44 %. Pojava tuberkuloze i broj smrti koje ona uzrokuje u padu su, a cilj smanjivanja njezina širenja upola nadohvat je ruke. Cilj za malariju također se može u potpunosti ispuniti jer je od 2010. do 2012. stopa smrtnosti od malarije pala za 42 %.
Suradnja za budućnost
EU i njegove države članice i dalje su najveći službeni donator razvojne pomoći (ODA) u svijetu. Zajednička je ODA EU-a 2014. ukupno iznosila 58,2 milijarde EUR, odnosno 0,42 % kombiniranog bruto nacionalnog dohotka (BND). Od toga je 56,1 milijarda EUR, odnosno 0,41 % kombiniranog BND-a, bila ODA samih država članica EU-a. Europska komisija 2014. nastavila je pružati političku i financijsku potporu razvoju širom svijeta te se obvezala izdvojiti više od 9,9 milijardi EUR vanjske razvojne pomoći, odnosno otprilike 7 % općeg proračuna EU-a za 2014.
Člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da EU „uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”. Uključivanjem usklađenosti politika za razvoj (PCD) u svoje primarno zakonodavstvo EU se izdvaja na međunarodnom planu. Stupanjem na dužnost Junckerove Komisije 1. studenoga 2014. uspostavljen je novi način rada koji je sam po sebi instrument za postizanje usklađenosti politika. S pomoću klastera pojedinih područja nadležnosti na čelu s potpredsjednicima Komisije daje se prednost donošenju međusektorskih politika kako bi se osigurao sveobuhvatni pristup razvojnim ciljevima kojim se povećava učinkovitost razvojne suradnje EU-a.
Komisija je 2014. nastavila s naporima za jačanje PCD-a na svim razinama. Početkom 2014. delegacije su po prvi puta izvijestile službe Komisije i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) o PCD-u. U 41 zaprimljenom izvješću obuhvaćene su 62 partnerske zemlje.
S novom Komisijom došlo je i do promjene ovlaštenja i naziva. Kao odgovor na promjene u globalnom razvojnom planu Glavna uprava za razvoj i suradnju postala je Glavna uprava za međunarodnu suradnju i razvoj (GU DEVCO). Neven Mimica imenovan je europskim povjerenikom za međunarodnu suradnju i razvoj.
Skupina povjerenika za vanjsko djelovanje (CGEA) kojom predsjeda visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te potpredsjednica Komisije (visoka predstavnica/potpredsjednica) Federica Mogherini počela se redovito sastajati u studenome 2014. Članovi CGEA-e su povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj, povjerenik za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju, povjerenica za trgovinu te povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama. Ovisno o temama na dnevnom redu svakog sastanka mogu se pozvati i ostali povjerenici.
Godine 2014. osnovana je i Glavna uprava za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju (GU NEAR), nakon prijenosa Uprave za europsko susjedstvo iz GU-a DEVCO u bivšu Glavnu upravu za proširenje.
Programiranje buduće razvojne suradnje
Godina 2014. bila je prva godina višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i donošenja velikog broja višegodišnjih okvirnih programskih dokumenata kojima su obuhvaćeni programi bilateralne i regionalne suradnje te tematski programi. U programskim dokumentima za suradnju s partnerskim zemljama gotovo se isključivo slijedio pristup prema kojemu se više nisu sastavljali zasebni strateški dokumenti za pojedine zemlje EU-a, nego se programiranje izravno odnosilo na vlastite politike i strategije partnerskih zemalja. U skladu s „Planom za promjenu” programiranje je bilo snažno usmjereno na pojedine sektore kako bi se pojačao učinak humanitarne pomoći EU-a te mogućnost upravljanje njome.
Na sastanku na vrhu Afrike i EU-a održanom u Bruxellesu u travnju 2014. dan je novi zamah zajedničkoj strategiji Afrike i EU-a zajedno s političkim smjernicama za unaprjeđenje partnerstva EU-a i Afrike. Novi prioriteti utvrđeni u zajedničkom planu za 2014. – 2017. odmah su se odrazili u procesu programiranja EU-a, posebno s obzirom na Instrument mirovne pomoći za Afriku u okviru Europskog razvojnog fonda (EDF) i novoosnovani Panafrički program, prvi program za cijeli kontinent u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI).
Komisija i države članice 2014. su nastavile svoje napore za zajedničko programiranje razvojne suradnje. Taj je proces napredovao u 18 partnerskih zemalja, a u 14 partnerskih zemalja dovršeni su zajednički programski dokumenti. Većina zemalja koje sudjeluju u zajedničkom programiranju pripadaju ili skupini najmanje razvijenih zemalja ili skupini s nižim srednjim dohotkom, a prema Organizaciji za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) više od polovine tih zemalja su nestabilne zemlje.
Godine 2014. započela je provedba šest novih instrumenata za vanjsko financiranje koji se financiraju iz proračuna EU-a: Instrumenta za razvojnu suradnju, Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI)
, Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II)
, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru
, Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava i Instrumenta za partnerstvo. Novim se instrumentima prioriteti Plana za promjenu pretvaraju u operativne uvjete. Tijekom razdoblja 2014. – 2020. za te je instrumente ukupno izdvojeno 51,4 milijarde EUR.
11. Europski fond za razvoj (EDF), koji se i dalje financira sredstvima izvan proračuna EU-a, stupio je na snagu u ožujku 2015. uz sredstva u iznosu od 30,5 milijardi eura za suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), kao i prekomorskim zemljama i područjima (PZP).
Provedba Plana za promjenu
Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC), dobrovoljni forum u kojem sudjeluje više dionika, ključni je okvir programa za učinkovitost pomoći i razvoja. Prvi sastanak GPEDC-a na visokoj razini (HLM) održan je u Meksiku u travnju 2014. Na njemu se okupila uistinu raznolika skupina donatora i partnera kako bi se usredotočili na važna pitanja za zemlje u razvoju, mehanizme praćenja i mjerenja napretka te zalaganje za povećanje učinkovitosti na terenu. Na sastanku u Meksiku pokrenuto je 39 dobrovoljnih inicijativa.
„Preglednik humanitarne pomoći EU-a” pokrenut je na sastanku u Meksiku i dio je mjera EU-a u cilju dodatnog povećanja transparentnosti i odgovornosti. Njime se građanima EU-a i partnerima omogućava uvid u upotrebu doniranih sredstava, a sami donatori mogu poboljšati koordinaciju i učinkovitost.
Komisija je 13. svibnja 2014. donijela Komunikaciju o „snažnijoj ulozi privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju”. Tom se novom strategijom sudjelovanje privatnog sektora uvodi kao nova i ključna dimenzija razvojne suradnje EU-a kojom se nastoje unaprijediti poslovno okruženje i uvjeti za razvoj privatnog sektora u partnerskim zemljama te poticati bliskije sudjelovanje privatnog sektora u području razvoja.
Komisija prepoznaje „mješovito financiranje”, tj. kombiniranje bespovratnih sredstava EU-a sa zajmovima ili vlasničkim kapitalom iz drugih javnih i privatnih izvora financiranja, kao važan instrument za privlačenje dodatnih sredstava. Do kraja 2014. sredstvima u iznosu od više od 1,99 milijardi EUR bespovratnih sredstava iz proračuna EU-a, ERF-a i država članica financirano je 233 projekata, a s pomoću tih sredstava korisnicima su europske financijske institucije i regionalne razvojne banke odobrile zajmove u iznosu od otprilike 19 milijardi EUR. Mješovitim financiranjem, odnosno strateškim kombiniranjem bespovratnih sredstava EU-a s tržišnim financiranjem, privučena su ulaganja veća od 44 milijarde EUR u partnerskim zemljama EU-a.
Na temelju ukupnog iznosa od 419 milijuna EUR bespovratnih sredstava 2014. privučen je očekivani ukupni iznos ulaganja od gotovo 7,7 milijardi EUR. Komisija se obvezuje povećati udio humanitarne pomoći EU-a s pomoću inovativnih financijskih instrumenata te je prepoznala instrumente, ključna područja i sektore u kojima se mješovito financiranje može više primjenjivati.
Od studenoga 2011. i pokretanja „Novog dogovora za angažman u nestabilnim državama” postignut je znatan napredak u poboljšanju postojeće razvojne politike i prakse na razini pojedinih zemalja i s pomoću reformi. EU ima aktivnu ulogu u međunarodnoj mreži OECD-a o sukobu i nestabilnosti te u međuvladinom međunarodnom Dijalogu o uspostavi mira i izgradnji država.
Kao snažni promicatelj ljudskih prava EU je 2014. vodio rasprave o toj temi s 37 partnerskih zemalja i regionalnih grupacija. Obveza EU-a u tom području odražavala se u razvoju i primjeni paketa instrumenata za „pristup utemeljen na pravima” kojim su obuhvaćeni svi elementi ljudskih prava u razvojnoj suradnji EU-a. U svibnju 2014. u zaključcima Vijeća pozdravljen je taj važan korak.
Tematski program „Organizacije civilnog društva i tijela lokalne vlasti” temelji se na političkim obvezama EU-a da se podupiru nedržavni akteri poput organizacija civilnog društva i tijela lokalne vlasti
. Cilj programa, koji je donesen u srpnju 2014. u okviru DCI-a, jest jačanje tih aktera u partnerskim zemljama.
Godine 2014. 56 zemalja imalo je korist od sredstava u ukupnom iznosu od 152 milijuna EUR koja su im dodijeljena za potporu inicijativama na razini zemalja kojima se podupiru mjere organizacija civilnog društva za jačanje upravljanja, odgovornosti javnih institucija i uključivo donošenje politika. Isto tako, 29 zemalja imalo je korist od sredstava u ukupnom iznosu od 14,5 milijuna EUR koja su im dodijeljena za potporu inicijativama na razini zemalja kojima se podupiru tijela lokalne vlasti i nacionalne udruge tih tijela.
Godine 2014. objedinjeni su pozitivni rezultati politike iz 2011. o proračunskoj potpori i novi operativni pristup te politike. Time su znatno poboljšani dosljednost i izvješćivanje, kao i upravljanje rizicima i politički dijalog. Do kraja 2014. u 84 zemlje i prekomorske zemlje i područja provedena su 233 programa proračunske potpore u ukupnom iznosu od 11,175 milijardi EUR. Isplata proračunske potpore 2014. iznosila je više od 1,6 milijardi EUR, odnosno 15,9 % ukupnih isplata ODA-e.
EU je i dalje predan usmjeravanju barem 20 % humanitarne pomoći EU-a za podršku socijalnoj uključenosti i ljudskom razvoju. U skladu s obvezama danima Europskom parlamentu potrošnja za ljudski razvoj trenutačno iznosi 25 % dodijeljenih sredstava tematskog programa „Globalna javna dobra i izazovi” u okviru DCI-a. Istraživanjem i inovacijama može se poticati razvoj jačanjem ljudskih potencijala i infrastrukture kao i osmišljavanjem novih usluga i proizvoda u okviru programa EU-a Obzor 2020.
EU se također odlučno zalaže za to da se najmanje 20 % njegove ukupne potrošnje usmjeri na inicijative povezane s klimom. Obuhvaćanje pitanja zaštite okoliša i klimatskih promjena razvojnom suradnjom i dalje je jedan od glavnih prioriteta uz dodjelu najmanje 20 % proračunskih sredstava za mjere povezane s klimom. Još jedan važan cilj politike jest osigurati da se financiranje u području biološke raznolikosti do 2015. udvostruči. Vodeća inicijativa EU-a „Biološka raznolikost za život (B4Life)” pokrenuta je 22. svibnja 2014. kako bi se najsiromašnijim zemljama pomoglo pri zaštiti ekosustava, borbi protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom i razvoju zelenog gospodarstva. Predviđena proračunska sredstva za tu inicijativu iznosit će do 800 milijuna EUR za razdoblje 2014. – 2020.
Tijekom 2014. pokrenuta je strateška evaluacija potpore EU-a rodnoj jednakosti i osnaživanju žena u partnerskim zemljama.
Uključivi i održivi rast
Otprilike 1,4 milijarde ljudi u cijelom svijetu nema pristup električnoj energiji, a gotovo tri milijarde ljudi oslanja se na kruta goriva za kuhanje i grijanje (tradicionalna biomasa i ugljen). Energija je povezana s iskorjenjivanjem siromaštva, pristupom čistoj vodi, gospodarskim rastom, zdravljem, obrazovanjem, osnaživanjem žena i sigurnošću opskrbe hranom.
U rujnu 2014. tijekom UN-ova sastanka na vrhu o klimi u New Yorku, EU je potpisao pet zajedničkih izjava s afričkim zemljama o jačoj suradnji u području energetike kako bi se učvrstile političke veze među političkim obvezama partnerskih zemalja u području energetike i mjere potpore koje financiraju EU i drugi važni donatori.
Dodijeljeno je 75 milijuna EUR za poticanje ulaganja privatnog sektora u osiguravanje pristupa energiji. Iznesen je prijedlog nove Inicijative za financiranje elektrifikacije ruralnih područja (ElectriFI) kako bi se dodatno ojačali izvedivost, održivost i iskorištavanje sredstava EU-a dodijeljenih za suradnju u području energije, posebno elektrifikaciju ruralnih područja.
Dobro upravljanje
EU je 2014. nastavio podupirati demokraciju diljem svijeta, od susjedstva EU-a do subsaharske Afrike, Azije i Latinske Amerike. Obvezao se izdvojiti više od 93 milijuna EUR za potporu izborima, jačanje parlamenata i političkih stranaka i za razvoj medija.
Tijekom 2014. EU je nastavio podupirati operacionalizaciju afričke upravljačke arhitekture izdvajanjem 9,8 milijuna EUR za Komisiju Afričke unije kako bi poboljšala svoje sposobnosti praćenja izbora te za Panafrički parlament, Afričku komisiju i Sud za ljudska prava i prava naroda.
S godišnjim proračunom od otprilike 40 milijuna EUR iz Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava misije EU-a za promatranje izbora (MPI) nastavile su graditi povjerenje i jačati pouzdanost i transparentnost demokratskih izbornih procesa.
Sedam misija EU-a za promatranje izbora djelovalo je u Egiptu, Gvineji Bisau, Kosovu, Malaviju, Maldivima, Mozambiku i Tunisu 2014. Jedan tim misije za ocjenu izbora djelovao je u Afganistanu, devet misija stručnjaka za ocjenu izbora djelovalo je u Alžiru, Boliviji, El Salvadoru, Fidžiju, Iraku, Libiji, Mauritaniji, Nigeriji i Tajlandu, a dvije misije za naknadnu ocjenu izbora djelovale su u Nigeriji i Demokratskoj Republici Kongo (DR Kongo).
Jačanje pravosuđa
Pravosuđe i vladavina prava i dalje su bili u središtu ciljeva i operacija EU-a 2014. EU je nastavio sudjelovati u programima izgradnje kapaciteta u području vladavine prava, sigurnosti i pravosuđa u više od 50 zemalja diljem svijeta. Podržavanjem nastojanja trećih zemalja da ojačaju pravosudne sustave EU je pridonio premošćivanju jaza između kapaciteta država i Međunarodnog kaznenog suda.
Korupcija je velika prepreka razvoju. U Komunikaciji Komisije iz 2014.: „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” EU je obnovio svoju predanost borbi protiv korupcije promicanjem donošenja i provedbe odgovarajućih pravnih okvira i nacionalnih politika u okviru programa za razdoblje nakon 2015. Tijekom 2014. u okviru projekata vrijednih gotovo 77 milijuna EUR radilo se na borbi protiv korupcije na nacionalnoj razini zagovaranjem, podizanjem svijesti te izvješćivanjem i izgradnjom kapaciteta tijela nadležnih za kontrolu i nadzor te pravosuđa.
Mir i stabilnost
Instrumentom za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) EU-u se omogućuje da u novim kriznim situacijama reagira brzo donošenjem ciljanih mjera. Tijekom 2014. EU-u je time omogućeno pružanje hitne i pravodobne potpore u visokoprioritetnim krizama poput one u Ukrajini, Siriji/Iraku, Srednjoafričkoj Republici te izbijanja ebole. Te mjere instrumenta za doprinos stabilnosti i miru obično su prvi korak EU-a prema izgradnji mirnih društava i iskorjenjivanju siromaštva u nestabilnim zemljama pogođenima sukobom, što je jedan od glavnih prioriteta EU-a. EU je 2014. nastavio podupirati proces Novi dogovor kako bi osigurao da intervencije EU-a imaju pozitivan učinak na smanjenje siromaštva i sprečavanje sukoba.
Na kraju 2014. EU je provodio 16 civilnih i vojnih misija i operacija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Dvije civilne misije (EUCAP Sahel Mali i EUAM Ukraine) uspostavljene su 2014. te je provedena jedna vojna operacija u Srednjoafričkoj Republici (EUFOR CAR). Misije ZSOP-a razlikuju se po obujmu (od 10 do 1000 osoba) i ovlaštenju. Jedna vojna misija pokrenuta je 2013. u Maliju (EUTM Mali) i trajat će do 2016.
Od početka političke i sigurnosne krize EU je dosljedno podupirao teritorijalnu cjelovitost Malija, ponovnu uspostavu njegova ustavnog poretka i traženje političkog rješenja krize putem dijaloga. Od lipnja 2014. EU je zajedno s drugim miriteljima uključen u mirovni proces u Alžiru.
Tijekom 2014. s brojnim nestabilnim zemljama pogođenima epidemijom ebole, uključujući Gvineju, Sijeru Leone i Liberiju, potpisani su ugovori o izgradnji država kako bi se osigurala potpora zdravstvenim uslugama, zadržala makroekonomska stabilnost i stvorio fiskalni prostor za mjere povezane s epidemijom.
U Srednjoafričkoj Republici EU je podupirao regionalna nastojanja za stabilizaciju. Od siječnja 2014. postoji nova prijelazna vlada, a u rujnu snage MISCA Afričke unije zamijenjene su operacijom UN-a za održavanje mira pod nazivom MINUSCA.
EU je glavni donator ODA-e u Srednjoafričkoj Republici te je 15. srpnja 2014. pokrenuo inovativnu zakladu s više donatora kojom upravlja EU pod nazivom „Bêkou”. Francuska, Njemačka,Nizozemska i ERF tijekom 2014. toj su novoj zakladi dotirali 36 milijuna EUR. Osim toga fondu je dodijeljeno 27 milijuna EUR za zdravstvo i obrazovanje, 20 milijuna EUR za izborne procese i 33 milijuna EUR proračunske potpore za nestabilne situacije iz „Ugovora o izgradnji država” kojim su omogućene osnovne državne funkcije.
U prosincu 2013. u Zajedničkoj komunikaciji visoke predstavnice/potpredsjednice i Europske komisije o sveobuhvatnom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama predstavljeni su prijedlozi o jačanju usklađenosti, sveobuhvatnosti i učinkovitosti vanjskog djelovanja EU-a, s posebnim naglaskom na sukobe i krizne situacije.
Nakon zaključaka Vijeća iz svibnja 2014. o sveobuhvatnom pristupu EU-a, službe Komisije i ESVD su u suradnji s državama članicama EU-a izradili akcijski plan koji je prihvaćen 2015.
EU je 2014. nastavio provoditi svoj strateški okvir za Rog Afrike kako bi slijedio sveobuhvatni pristup miru i stabilnosti u regiji. Na nacionalnoj razini EU je u Somaliji preuzeo ulogu vodećeg međunarodnog partnera pružajući političku, financijsku i sigurnosnu potporu. Pored toga, EU i dalje osigurava najveći financijski doprinos misiji Afričke unije u Somaliji (AMISOM). Tijekom 2014. iz ERF-a odobreno je 89 milijuna EUR potpore Somaliji.
Bilateralna suradnja sa sirijskom vladom obustavljena je od 2011., ali je kao potpora građanima Sirije pod opsadom tijekom 2014. u okviru ENI-ja pružena humanitarna pomoć koja je prijeko potrebna za život (41 milijuna EUR). Tim su sredstvima podržane mjere u području zdravstva, obrazovanja, osiguravanja sredstava za život i izgradnje kapaciteta civilnog društva. Potpora je pružena i u susjednim zemljama, ponajprije u Jordanu i Libanonu, kako bi se tim zemljama pomoglo pri suočavanju s posljedicama krize. Za te tri zemlje EU se 2014. obvezao izdvojiti ukupno 213 milijuna EUR iz ENI-ja. U Jordanu se humanitarnu pomoć prvenstveno iskorištava za pokrivanje troška obrazovanja sirijske djece izbjeglica. U Libanonu se humanitarnu pomoć iskorištava za rješavanje teškoća povezanih s infrastrukturom zemlje, uključujući škole, primarnu zdravstvenu skrb i pročišćavanje otpadnih voda. Za uspostavu regionalnog uzajamnog fonda EU-a osnovanog kao odgovor na sirijsku krizu (Zaklada Madad) EU se obvezao izdvojiti 20 milijuna EUR, a još tri milijuna EUR pridonijela je Italija, prvi partner koji sudjeluje u financiranju.
Strateška partnerstva
EU ima strateški interes u promicanju veza s partnerima koji imaju sve važniju ulogu na svjetskom planu, uključujući one koje više ne ispunjavaju uvjete za bilateralnu razvojnu pomoć, poput Brazila, Kine, Indije i Meksika. Osim toga EU potiče pravedna partnerstva s gospodarstvima u usponu (tj. Jugoistočnom Azijom, Latinskom Amerikom). Kako bi se reagiralo na te potrebe, 2014. je uspostavljen Instrument za partnerstvo (PI).
Instrumentom za partnerstvo podržava se vanjska dimenzija unutarnjih politika EU-a u rasponu od tržišnog natjecanja i migracija do istraživanja i inovacija te se razmatraju glavni globalni izazovi, kao što su sigurnost opskrbe energijom, klimatske promjene i zaštita okoliša, kao i pojedini aspekti gospodarske diplomacije EU-a. Instrumentom su obuhvaćene i aktivnosti javne diplomacije (uključujući kulturnu diplomaciju) i promidžbene aktivnosti za promicanje vrijednosti i interesa EU-a.
Solidarnost i potpora
Kao odgovor na prirodne katastrofe, oružane sukobe i dugotrajne krize, Glavna uprava za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (DG ECHO) 2014. osigurala je više od 1,3 milijarde EUR pomoći.
U zapadnoj Africi ključni je izazov 2014. bio izbijanje ebole, od koje je preminulo više od jedanaest tisuća osoba. Komisija, koja je mobilizirala 210 milijuna EUR za razvojnu pomoć i pomoć za rani oporavak za 2014. i 2015., bila je među prvim međunarodnim donatorima. Uz doprinose za humanitarnu pomoć i 138,4 milijuna EUR za istraživanje liječenja, dijagnostike i cjepiva, ukupni doprinos Europske komisije iznosio je 414 milijuna EUR. Ukupno financiranje EU-a, uključujući doprinose iz proračuna EU-a i država članica, iznosio je više od 1,2 milijarde EUR. Osim toga više od 100 milijuna EUR financirala je industrija u okviru inicijative za inovativne lijekove.
Znatnom potporom Komisije globalnim inicijativama u području zdravstva, kao što su Globalni savez za cjepiva i imunizaciju (GAVI), pridonijelo se napretku u ostvarenju MRC-ova, posebno u smanjenju stope smrtnosti djece mlađe od pet godina. GAVI je 2014. primio nova sredstva u iznosu od 10 milijuna EUR kako bi pneumokokna cjepiva učinio dostupnijima u manje razvijenim zemljama AKP-a. U lipnju 2014. Parlament i Vijeće odobrili su sudjelovanje EU-a u drugom Programu partnerstva europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija sa subsaharskom Afrikom uz doprinos EU-a od 683 milijuna EUR.
Financijska potpora EU-a Globalnom programu obrazovanja imala je važnu ulogu u nastojanjima da se poveća ostvarenje konkretnih ciljeva MRC-ova u području obrazovanja. Komisija je u lipnju 2014. bila domaćin druge konferencije o obnavljanju fonda za obrazovanje Globalnog partnerstva za obrazovanje u Bruxellesu. Na konferenciji je prikupljen dotad neviđen iznos od 26 milijardi EUR dodatnih nacionalnih sredstava za obrazovanje.
Rodna jednakost je 2014. i dalje bila ključan izazov na koji je EU reagirao sveobuhvatnom strategijom kojom su bile obuhvaćene intenzivne aktivnosti u okviru rodno osviještene politike u gotovo svim glavnim programima pomoći. U nedavno prihvaćenom programu DCI-a „Globalna javna dobra i izazovi” više od 100 milijuna EUR rezervirano je za razdoblje 2015. – 2020. za dobrobit žena i djece, a posebna pozornost posvećena je štetnim praksama poput sakaćenja/rezanja ženskih spolnih organa te dječjeg, ranog i prisilnog braka.
Rodna jednakost i osnaživanje žena važni su međusektorski elementi razvojnih aktivnosti. Ključna uloga žena u svim sektorima razvoja u zemljama AKP-a posebno je istaknuta u rezultatima istraživanja „Žene AKP-a kao sudionice u razvoju”. U toj je publikaciji prikazana ključna uloga lokalnih organizacija civilnog društva u ostvarivanju prava žena te njihov doprinos održivom razvoju.
Deset godina nakon razornog tsunamija od 26. prosinca 2004. EU još uvijek aktivno pomaže regiji u njezinu oporavku. Tijekom prošlog desetljeća Europska komisija obvezala se izdvojiti ukupno 123 milijuna EUR humanitarne pomoći za žrtve tsunamija diljem regije (Indonezija, Šri Lanka, Indija, Maldivi i Tajland). Samo za obnovu u Indoneziji izdvojeno je dodatnih 200 milijuna EUR.
Pogled u budućnost
EU je 2015. godinu proglasio Europskom godinom za razvoj (European Year for Development, EYD2015) uz slogan „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost”. Europska godina za razvoj 2015. prva je takva godina u povijesti. Njezin je cilj uključiti građane EU-a i ostale dionike u podizanje svijesti o vanjskom djelovanju EU-a u području razvoja.
Godina 2015. ključna je za međunarodni razvoj i njome se obilježava preobrazba na integrirani pristup iskorjenjivanju siromaštva i održivom razvoju. Sljedeća tri međunarodna sastanka na visokoj razini predstavljaju mogućnost za dogovaranje novog programa, uključujući utvrđivanje Programa održivog razvoja do 2030. koji sadržava COR-ove: treća Međunarodna konferencija o financiranju razvoja u Adis Abebi u srpnju 2015., sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda (UN) o održivom razvoju u New Yorku u rujnu 2015. i konferencija UNFCCC COP21 u Parizu u prosincu 2015. Tijekom konferencije UNFCCC COP21 u Parizu trebali bi se donijeti ključni ciljevi za ograničavanje klimatskih promjena, čime se znatno utječe na međunarodne razvojne politike.
Tijekom 2015. dodatno će se proširiti zajedničko programiranje, a za posljednje tromjesečje 2015. predviđeno je prvo izvješćivanje na temelju novog okvira za rezultate međunarodne suradnje i razvoja.
Migracije, a posebno migracijska kriza u Sredozemlju, sve su važnija tema za cijelu Europsku uniju. Europsko vijeće odlučilo je stoga da će se 11. – 12. studenoga 2015. na Malti sazvati poseban sastanak na vrhu s Afričkom unijom i ključnim zemljama u tom području politike.
Tijekom 2015. će se u okviru radnog programa Obzora 2020. financirati nekoliko istraživačkih projekata u području društvenih i humanističkih znanosti kojima će se uvesti novi analitički alati i pridonijeti idejama za jačanje uloge EU-a kao globalnog aktera
.
Prioriteti za 2015. su među ostalim podupiranje odgovornog upravljanja globalnim opskrbnim lancima. EU će posebno podupirati njemačku inicijativu „Partnerstvo za održive tkanine” kojom se promiče praksa odgovornog poslovanja u zemljama u razvoju u pogledu provedbe socijalnih, ekoloških i gospodarskih standarda duž čitavog vrijednosnog lanca tkanina.
U drugoj polovini 2015. bit će objavljeno dvogodišnje izvješće o PCD-u za razdoblje 2013. – 2015. koje će sadržavati rezultate istraživanja o provedbi PCD-a na razini država članica. Revidirani akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost kojim će biti obuhvaćeno razdoblje 2016. – 2020. također će biti objavljen 2015., i to kao radni dokument službi Komisije.