EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0681
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND TO THE COUNCIL On the overall operation of official controls in the Member States on food safety, animal health and animal welfare, and plant health
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o cjelokupnim aktivnostima službenih kontrola u državama članicama u pogledu sigurnosti hrane, zdravlja i dobrobiti životinja i zdravlja biljaka
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o cjelokupnim aktivnostima službenih kontrola u državama članicama u pogledu sigurnosti hrane, zdravlja i dobrobiti životinja i zdravlja biljaka
/* COM/2013/0681 final */
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o cjelokupnim aktivnostima službenih kontrola u državama članicama u pogledu sigurnosti hrane, zdravlja i dobrobiti životinja i zdravlja biljaka /* COM/2013/0681 final */
SADRŽAJ 1........... Uvod. 3 2........... Pregled godišnjih izvješća država članica. 3 3........... Aktivnosti kontrole
Komisije u državama članicama. 7 4........... Drugi izvori informacija
o kontrolama u državama članicama. 15 5........... Rezultati službenog nadzora. 17 6........... Daljnje praćenje Komisije i provedba. 17 7........... Međunarodna trgovina. 18 8........... Zaključci 18 1. Uvod Člankom 44.
stavcima 4. i 6. Uredbe (EZ) br. 882/2004[1]
od Komisije se zahtijeva sastavljanje i podnošenje Europskom parlamentu i
Vijeću godišnjeg izvješća o cjelokupnim aktivnostima kontrole u državama
članicama na temelju: (a)
godišnjih izvješća koja nacionalna tijela podnose
o svojim aktivnostima kontrole; (b)
kontrola koje Komisija provodi u državama
članicama; (c)
bilo kojih drugih relevantnih informacija. Ovo
je treće takvo izvješće koje je podnijela Komisija. Njegovi glavni izvori su: (a) godišnja izvješća država članica za 2010.; (b) rezultati
aktivnosti kontrole same Komisije; i (c) druge relevantne informacije u vezi s
kontrolama, uključujući: ·
izvješća država
članica Komisiji o kontrolama u pojedinim sektorima; ·
rezultate sustava brzog
uzbunjivanja EU-a; ·
aktivnosti koje je Komisija
provela (uključujući slučajeve kršenja) u vezi s utvrđenim
nesukladnostima u državama članicama: ·
izvješća međunarodnih
tijela za uspostavu standarda. Izvješće
sadržava pregled najnovijih informacija o kontrolama, naročito u pogledu
rezultata kontrola same Komisije i drugih relevantnih informacija, kako bi se
osigurala što veća aktualnost informacija o službenim kontrolama u Uniji. 2. Pregled
godišnjih izvješća država članica Osnovna
načela zakonodavstva EU-a o hrani i hrani za životinje utvrđeni su Uredbom
(EZ) br. 178/2002[2]. Na temelju te Uredbe osnovnu odgovornost za
osiguravanje sigurnosti hrane snose subjekti u poslovanju
s hranom i hranom za životinje u hranidbenom lancu i lancu hrane za životinje,
od primarne proizvodnje do mjesta konačne prodaje potrošaču. Uredba (EZ) br. 834/2007 sadržava zahtjeve za ekološku
proizvodnju i označivanje ekoloških proizvoda[3]. Uredba (EU) br. 1151/2012 sadržava zahtjeve za sustave kvalitete za
poljoprivredne i prehrambene proizvode[4]. Države
članice dužne su pratiti i provjeravati ispunjavaju
li poslovni subjekti zahtjeve prava EU-a u području sigurnosti hrane i
hrane za životinje (uključujući zdravlje životinja, dobrobit
životinja i zdravlje biljaka) o ekološkoj proizvodnji i o
planovima kvalitete. U tu svrhu
moraju imati uspostavljene sustave službenih kontrola. Uredbom
(EZ) br. 882/2004 utvrđuje se kako treba organizirati i provesti ove
kontrole. Njome se zapravo
utvrđuju opća pravila za obavljanje službenih kontrola provjere sukladnosti
s pravilima EU-a o hrani i hrani za životinje. Naročito se zahtijeva od država članica da provjere poštuju
li subjekti u poslovanju s hranom posebne zakonske uvjete i ispunjava li roba na tržištu Europske unije
(bilo da je proizvedena u EU-u ili uvezena) te uvjete. Uredbom
(EZ) br. 882/2004 isto se tako utvrđuju pravila kontrole koju službe
Komisije provode nad državama članicama kako bi provjerile da one
ispunjavaju obveze utvrđene u zakonodavstvu u području hrane i hrane
za životinje. Države članice
moraju uspostaviti i provesti višegodišnje nacionalne planove kontrole (MANCP) kako
bi ispunile zahtjeve Uredbe te podnijeti Komisiji godišnje izvješće o
provedbi tih planova. Prvo
Godišnje izvješće Komisije (COM (2010) 441) ukazalo je na veliku
raznolikost među izvješćima država članica u strukturi i
sadržaju, što je otežalo usporedbu. Prošlogodišnje
izvješće (COM(2012) 122) pokazalo je poboljšanje usporedivosti podataka,
što je rezultat dijaloga između Komisije i država članica i iskustva
koje su države članice stekle. Kako
bi olakšali usporedbu godišnjih izvješća država članica, u suradnji s
njima razvijen je model za sastavljanje „Informativnog sažetka” temeljen na
postojećim smjernicama za godišnje izvješće (Odluka Komisije
2008/654/EZ). Te sažetke trenutačno
koristi većina država članica. Države članice redovito dobivaju globalne povratne informacije. Navedenome se dodaju i pojedinačne povratne
informacije u pisanom obliku. U kontekstu
preispitivanja Uredbe (EZ) br. 882/2004 razmatrale su se odredbe članka
44. o izvješćima država članica i godišnjim izvješćima Komisije. Zakonodavni prijedlog uključuje odredbe po
kojima bi Komisija donijela jednoobrazne predloške za informacije i podatke
koje osiguravaju države članice u vezi s: izmjenama svojih kontrolnih planova, rezultatima službenih kontrola
provedenih prethodne godine, vrstom i brojem slučajeva kršenja i mjerama
kojima se osigurava učinkovita provedba višegodišnjih nacionalnih planova kontrole,
uključujući i aktivnosti provedbe te njihove rezultate. Kratak
pregled Komisijine analize godišnjih izvješća država članica za 2010.
navodi se u nastavku u mjeri u kojoj su izvješća dopuštala sintezu dobivenih
informacija. Sveukupna učinkovitost
kontrola Godišnja
izvješća pokazuju da u većini država članica postoje strateški,
operativni pokazatelji ili pokazatelji za procjenu uspješnosti, iako postoje
značajne varijacije u obuhvaćenim sektorima i području primjene očitovanja
o sveukupnoj učinkovitosti. Podaci
se često pribavljaju u odnosu na postupak inspekcije, kao što je broj
planiranih provedenih inspekcija, a ne u odnosu na ishod službenih kontrola. U
nekim zemljama s više od jednog središnjeg nadležnog tijela, usklađenost njihovih
izvješća mogla bi se poboljšati usporedbom unosa različitih službi sa
strateškim i operativnim ciljevima višegodišnjeg nacionalnog plana kontrole. Kretanja u području kontrola Nastavlja
se kretanje prema kontrolnim sustavima koji se više temelje na procjeni rizika. Neke su države članice istaknule poboljšanu
razinu sveukupne učinkovitosti povezane s kontrolama koje se više temelje
na procjeni rizika i proširivanjem kontrola koje se temelje na procjeni rizika u
nove sektore. Međutim, prema
drugim izvješćima države članice ne koriste model procjene rizika u
svakom sektoru, kao što su potvrdile revizije Komisije te su dostavljene ograničene
informacije o kretanjima kontrole, prioritetima i rezultatima. Jedan
od rezultata kontrola više temeljenih na riziku jest da nije moguće
izravno usporediti razine nesukladnosti iz godine u godinu. Na primjer, analiza kretanja provedena u
Češkoj pokazuje da je u pogledu zdravlja i dobrobiti
životinja između 2009. i 2010. godine porastao omjer
broja identificiranih nesukladnosti i ukupnog broja kontrola. Ovo bi moglo upućivati na višu stopu nesukladnosti
te stoga i na pojavu problema. Međutim,
umjesto toga, ovo je početno povećanje umjesto toga pripisano
činjenici da su kontrole nedavno postale više temeljene na procjeni rizika
i na taj način pridonijele sveukupnoj učinkovitosti. U danskom se izvješću utvrđuje sličnu
povezanost u području kontrole dobrobiti životinja. U njemačkom godišnjem izvješću naglašava se činjenica da
otkad su kontrole više temeljene na procjeni rizika, i stoga se intenzivnije
provode na subjektima kod kojih su ranije zabilježene nesukladnosti, iz
godišnjih izvješća nije moguće izvući zaključke o
sveukupnoj situaciji na tržištu. Sredstva
oslobođena kontrolama više temeljenima na procjeni rizika koriste se za
provjeru poslovnih subjekata koji nisu u stanju ili nisu voljni poštovati
pravila. Dokazi da su umjesto toga usmjerene
na poslovne subjekte s lošim ili sumnjivim ranijim nesukladnostima opovrgavaju tvrdnje
da bi „kontrole temeljene na procjeni rizika” mogle biti paravan za smanjenje
sredstava. Analiza kretanja
nesukladnosti Glavna
područja nesukladnosti utvrđena u različitim sektorima
uključuju: operativne higijenske
zahtjeve; HACCP; higijenske zahtjeve u vezi sa strukturom ili opremom;
označavanje hrane i hrane za životinje; dodatke hrani
za životinje; vođenje evidencije; i mikrobiološko zagađenje. Identifikacija
osnovnih uzroka nesukladnosti općenito je ograničena. Kao što je to bio slučaj prošle godine,
nedostaci u sustavu HACCP/higijeni često su pripisivani velikom broju kadrovskih
promjena, nedostatku osposobljavanja kod subjekata u poslovanju
s hranom (FBO) i minimalnim ili nikakvim posljedicama nesukladnosti. Kretanja provedbe: radnje koje se poduzimaju u slučaju nesukladnosti
Od
država članica zahtijeva se da u svojem godišnjem izvješću navedu
koje vrste provedbenih aktivnosti poduzimaju. Iako
se podaci o provedbi dostavljaju u godišnjim izvješćima većine država
članica, ti podaci ne obuhvaćaju sve sektore i, općenito
govoreći, nedostajale su analize cjelokupnih kretanja i zaključci. Neke
države članice imale su dobro iskustvo u upotrebi upravnih sankcija koje
su izravno primijenila nadležna tijela. Uz
to, neke države članice utvrdile su potrebu za osposobljavanjem osoblja u
području provedbe. U Ujedinjenoj
Kraljevini, osposobljavanjem je stavljen naglasak na sudski proces i na osposobljavanje
osoblja za vještake, s rezultatom povećanja broja formalnih postupaka
provedbe od 2008. – 2009. U Finskoj su osposobljavanje i nove
smjernice o provedbi isto tako rezultirale povećanjem korištenja postupaka
provedbe. Nizozemske vlasti povećanu razinu provedbenih aktivnosti
pripisuju kontrolama koje su više temeljene na procjeni rizika i stoga je utvrđivanje
nesukladnosti vjerojatnije. Nacionalni
sustav revizija Sve
države članice provode revizije u skladu sa zahtjevima iz Uredbe 882/2004.
Revizije su važan dio kontrola jer pružaju upravi ključne informacije o
učinkovitosti njihovih sustava kontrole. Međutim, ne dostavljaju se
uvijek pregled rezultata njihovih revizija, posebno kad su one provedene u decentraliziranim
regijama, niti informacije o praćenju revizijskih izvješća. Uz to,
neke su države članice izvijestile da su ograničenja sredstava u
njihovim revizijskim jedinicama ograničila provođenje revizija. Neke
su se revizije usredotočile na sustave upravljanja kvalitetom koje su uvele
nadležne službe. U Austriji je ovaj proces doveo do usklađivanja postupaka
i promjena u odgovornostima koje su u tijeku. Komisija
organizira redovite sastanke koji, između ostalog, čine forum za
razmjenu najboljih postupaka među državama članicama o tome kako najbolje
riješiti zahtjeve za revizijom. Sredstva Niz
izvješća upućivao je na promjene u ovom području, kao što su
značajne organizacijske promjene u Francuskoj, Nizozemskoj, Sloveniji i
Ujedinjenoj Kraljevini, i pojednostavljivanje laboratorijskih službi (u
Bugarskoj; u Španjolskoj, za sigurnost hrane; i u Poljskoj, za pesticide). Revizija
sredstava dodijeljenih laboratorijima isto je tako bila u tijeku u Estoniji i
Portugalu. Neke države članice premještaju osoblje s rutinskih kontrola na
„kontrolne kampanje” više temeljene na procjeni rizika i postoji opća
svijest da se sredstva moraju učinkovitije rasporediti, naročito u
trenutačnoj ekonomskoj klimi gdje je javna potrošnja pod pritiskom. Aktivnosti poduzete u svrhu unaprjeđenja djelovanja kontrolnih
službi Glavne aktivnosti
uključuju ažuriranje zakonodavstva, pripremanje i/ili poboljšanje smjernica
i postupaka, osposobljavanje i radionice (povezane posebice s provedbom novih
postupaka) i izmjene višegodišnjeg nacionalnog plana službene kontrole (NPSK). Nadalje, u nekim
su državama članicama dodatno unaprijeđeni informacijski sustavi i
poslovni postupci kontrole u namjeri da se unaprijedi nadzor koji vrše središnje
nadležne službe. Procjena i kritička analiza
kontrolnih podataka unaprijeđena je u nekim državama članicama, dok u
drugima postoje planovi za unapređenje kapaciteta središnjih nadležnih
službi za provjere učinkovitosti kontrola. U nekim državama članicama
u tijeku je priprema konkretnih pokazatelja radnog učinka. Navedeni su i
primjeri poboljšanja u koordinaciji između kontrolnih tijela i poboljšanja
koordinacijskih okvira u državama članicama s prenesenim ovlastima, koja
su trenutno u tijeku. Neke države
članice opisale su aktivnosti poduzete u pogledu porasta internetske
prodaje u prehrambenom sektoru. Uvođenje
programa ocjenjivanja rada subjekata u poslovanju s hranom
u mnogim je državama članicama pomoglo kod
određivanja prioriteta kontrola. Aktivnosti
poduzete u svrhu poboljšanja poslovanja subjekata u
poslovanju hranom (FBO)
Glavne aktivnosti utvrđene
u izvješćima državama članicama uključuju smjernice, osposobljavanje,
informativne kampanje i druge događaje te brošure. Druge prikazane aktivnosti uključuju: osnivanje centara za dobrobit životinja u Danskoj, stvaranje mehanizama
za poticanje poslovnih subjekata na poštovanje propisa i pribavljanje povratnih
informacija od subjekata u svrhu pojednostavljenja postupaka kontrole. Zaključci Godišnja
izvješća država članica pokazuju da države članice aktivno traže
načine za poboljšanje učinkovitosti postojećih sustava. Povećane kontrole temeljene na procjeni
rizika sve se više primjenjuju u državama članicama. Države članice isto tako uvode instrumente za unapređenje nadzora
koji provode središnje nadležne službe i za unapređenje djelovanja
kontrolnih službi. Brojna su
područja u kojima su potrebna stalna poboljšanja. U pogledu dosljednosti i
usporedivosti kontrolnih podataka unutar država članica, poboljšane veze
između prezentacija podataka bolje bi pokazale u kojoj se mjeri kontrole pretvaraju
u utvrđivanje nesukladnosti i zatim u učinkovito
provođenje. Veći naglasak na samoprocjeni u izvješćima, kao što
su rezultati nalaza nacionalne revizije i utjecaj postupka preispitivanja godišnjeg
izvješća na buduća planiranja, unaprijedio bi postupak kontinuiranog
poboljšanja. 3. Aktivnosti
kontrole Komisije u državama članicama Uredbom
(EZ) br. 882/2004 od Komisije se zahtijeva da provede kontrole u državama
članicama kako bi provjerila da se, u cjelini, provode službene kontrole u
skladu s odgovarajućim višegodišnjim nacionalnim planovima kou skladu s
pravom EU-a. Kako
bi ispunila svoje obveze, Komisija provodi godišnji program revizija i
inspekcija kojim provjerava poštovanje zakona o hrani i
hrani za životinje i propisa o zdravlju i dobrobiti životinja i zdravlju
biljaka te provjerava provode li se službene kontrole u tim područjima u
skladu s pravom EU-a. Taj je program objavljen na internetskim
stranicama Komisije. Nalazi
svake revizije navedeni su u izvješću upućenom nadležnoj nacionalnoj
službi, zajedno sa zaključcima i preporukama za rješavanje utvrđenih
nedostataka. Objavljivanjem revizijskih izvješća i planova djelovanja
država članica, kao i redovnim ažuriranjem profila zemalja, Komisija
zainteresiranim stranama i građanima pruža stvarni prikaz načina na
koji kontrolne službe u svim državama članicama ispunjavaju svoje dužnosti
kako bi osigurale pravilnu provedbu zakona EU-a. Posljednjih
godina Komisija je provela oko 250 revizija svake godine, pokrivajući
čitav hranidbeni lanac uključujući zdravlje životinja, dobrobit
životinja i zdravlje biljaka, a oko 70 % ih se odnosilo na sigurnost hrane. Oko
60 % svih revizija u pravilu se obavljalo u zemljama članicama, a
preostali dio u trećim zemljama. Pretpristupne revizije odvijale su se u Hrvatskoj,
koja treba pristupiti EU-u 1. srpnja 2013. Osim
toga, u posljednje su vrijeme sastavljena pregledna izvješća[5] za brojne sektore. Ta
izvješća pružaju mogućnost stvaranja sveobuhvatnog pregleda kontrola
koje provode države članice, na temelju rezultata provedenih
pojedinačnih revizija. One utvrđuju osnovne slabosti koje se
vjerojatno odnose na sve države članice, uključujući i one koje
nisu bile predmet pojedinačnih revizija. One isto tako pružaju službama
Komisije i državama članicama vrijedne informacije za preispitivanje zakonodavstva. Izvješća revizija Komisije, kao i odgovori nadležnih
tijela na preporuke iz izvješća Komisije i profili zemalja, mogu se
pronaći na: http://ec.europa.eu/food/fvo/index_en.cfm U
sljedećem odjeljku navodi se niz pitanja od posebnog interesa koje
obuhvaća program u državama članicama, a tiču se sigurnosti
hrane, zdravlja životinja, dobrobiti životinja i zdravlja biljaka. U navedenom se poglavlju isto tako nalazi kratki
sažetak glavnih saznanja i zaključaka na temelju različitih revizija. Sigurnost hrane Službene kontrole proizvodnje mlijeka i mesa Komisija
je provela niz revizija u pogledu kontrole higijene u vezi s proizvodnjom
crvenog mesa i mlijeka u svim državama članicama između 2008. i 2011.
Revizije su potvrdile da su države članice uvele sustave kontrole koji su
većim dijelom u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 882/2004 i provode stroge
kontrole u pogledu crvenog mesa i mlijeka i proizvoda koji se od njih dobivaju.
Međutim, potvrđeno je već ranije primijećeno kretanje u
pogledu provedbe: iako kontrolne službe uglavnom ispravno identificiraju
nedostatke, kontinuirane aktivnosti provedbe ne poduzimaju se uvijek
pravodobno, što može rezultirati daljnjim nesukladnostima. Sljedivost goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa Niz revizija
sljedivosti goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa završen je 2011.
i dostupno je pregledno izvješće. Posljednji pregled ukazuje da su se
kontrole sljedivosti goveđeg mesa i proizvoda od goveđeg mesa i
obveznog označivanja značajno popravile u posjećenim državama
članicama. U pogledu sljedivosti živih životinja, na mjestima gdje se
životinje čuvaju, kao što su objekti trgovaca, sajmovi i sabirni centri, primijećeni
su nedostaci u primjeni važećih propisa i provođenju službenih
kontrola. Primijećeni su i neki nedostaci u vezi s upravljanjem bazama
podataka koje se koriste za registraciju životinja. Divljač - divlja i uzgojena Proveden
je niz misija za utvrđivanje činjenica u četirima državama
članicama kako bi se prikupile informacije o provedbi službenih kontrola u
vezi s proizvodnjom mesa divlje i uzgojene divljači. Dostupno je pregledno
izvješće u kojem su detaljno navedeni rezultati provedenih misija. Iz
ovih je posjeta proizašao niz zanimljivih pitanja i trenutačno se
raspravlja o odgovarajućim zakonodavnim odredbama u vezi: nepotpunog
testiranja na trihinelu spiralis u malom broju prijemčivih vrsta
divljači kojom se izravno opskrbljuje potrošače; slobodne procjene „malih
količina” koje se mogu isključiti iz službenih higijenskih kontrola; redovne
uporabe sabirnih centara za divlju divljač koji nisu uvijek registrirani i
stoga nisu predmet službenih kontrola; nejasnog razgraničavanja između
uzgojene i divlje divljači uz opasnost pogrešnog informiranja
potrošača o pravom podrijetlu mesa divljači; te trgovine lešinama neoderane
divlje divljači protivno zakonodavstvu EU-a. Službene kontrole proizvoda ribarstva i živih školjkaša Revizije
su provedene u devet država članica kako bi se ocijenilo ispunjavanje
zahtjeva EU-a o ribi i živim školjkašima. Ustanovljeno
je da u svim posjećenim zemljama postoje sveobuhvatni, opsežni sustavi
kontrole proizvoda ribarstva. U nekim su zemljama, ovisno o regiji, ustanovljene
značajne razlike u provedbi službenih kontrola. Općenito,
laboratoriji koji provode službene analize bili su dobro opremljeni i bili su u
stanju provesti potrebne analize. Većina
laboratorija bila je ovlaštena. Premda su
sveukupno sustavi bili dobro osmišljeni i upravljani, utvrđene su neke
važne slabosti u vezi kontrole: ·
mjesta primarne proizvodnje, kao što su ribarski
brodovi i ribogojilišta; ·
živi školjkaši, u vezi s: klasifikacijom proizvodnih jedinica, učestalošću testiranja u
pogledu nadzora biotoksina i testiranjem krajnjeg proizvoda. Slični
su rezultati dobiveni u revizijama provedenim 2012. Pregledno izvješće je
u pripremi. Službene kontrole peradi Revizije
sustava kontrole mesa peradi i proizvoda od mesa peradi nastavljene su u
državama članicama tijekom 2012. Kao što je bio slučaj i prošle
godine, sveukupna razina ispunjavanja zahtjeva je općenito bila dobra i
stanje je bilo mnogo bolje nego prije donošenja „Higijenskog paketa”. Lanac
proizvodnje peradi u potpunosti je obuhvaćen, iako je u nekim
slučajevima broj kontrola na razini farme bio ograničen i nekim
nedavnim revizijama utvrđene su nedovoljne mjere post-mortem inspekcije. Utvrđeno
je da su glavna područja gdje je potrebno poboljšanje povezana s: primjenom
posebnih higijenskih zahtjeva, kao što je učestalost uzorkovanja lešina i provedba
planova sustava HACCP u objektima; i neobavješćivanje Komisije o
nacionalnim zakonodavstvu kojim se dopušta fleksibilnost u klaonicama malog
kapaciteta. Kao što je bio
slučaj s kontrolom objekata proizvodnje mlijeka i mesa, utvrđeno je kretanje
u vezi s provedbom, gdje prinudne mjere nisu uvijek pravovremeno poduzete iako
su kontrolne službe uglavnom ispravno utvrdile nedostatke. Plan kontrole salmonele Revizije nacionalnih planova nadzora salmonele u peradarskom sektoru
nastavljene su u 2011. U svim državama članicama koje su posjećene
uvedeni su planovi kontrole, ali u nekim slučajevima je za određene
kategorije odgođena provedba. Usprkos tome ovi se planovi poklapaju sa
značajnom opaženom tendencijom smanjenja pojave salmonele kod peradi. U
većini država članica planovi za nadzor salmonele i službeno
uzorkovanje na salmonelu u različitim kategorijama peradi nisu bili u
potpunosti u skladu sa zakonodavstvom EU-a; nedostaci se najviše odnose na nedostatke
kod uzorkovanja, aktivnosti poduzete nakon pozitivnih rezultata testiranja i na
laboratorije. U najnovijoj reviziji provedenoj 2012. utvrđene su i
slabosti u smislu propusta središnjih nadležnih službi regionalnih tijela pri
provedbi planova. U pripremi je pregledno izvješće. Kontrole uvoza
hrane koja nije životinjskog podrijetla Dostupno je pregledno izvješće o nizu od 12 revizija obavljenih
2010. i 2011. u svrhu ocjene provedbe službenih sustava kontrole za kontrole
uvoza hrane koja nije životinjskog podrijetla. Od stupanja na
snagu Uredbe (EZ) br. 669/2009 o povećanoj razini službenih kontrola hrane za životinje i hrane neživotinjskog podrijetla države članice poduzimaju zadovoljavajuće korake kako bi je
provele. U državama članicama postoji jasna suradnja i komunikacija
među nadležnim službama i dostupan je dovoljan broj osoblja za kontrole. Dokumentirani
postupci su dobro razvijeni, iako nisu uvijek sistematski ažurirani. Međutim,
daljnji prijevoz, kako je određeno Uredbom (EZ) br. 669/2009 i premještaj
robe, prema Uredbi (EZ) br. 1152/2009 (koja dopušta provođenje
određenih provjera na krajnjem odredištu pošiljke, nakon daljnjeg
prijevoza iz mjesta ulaska u EU) nisu uvijek jamčili punu sljedivost,
naročito kada je uključeno više država članica, a zahtjev za
prethodnom najavom često nije poštovan. U
polovini država članica puštanje robe nije uvijek ispravno pratilo
postupke utvrđene propisima EU-a. Ovi nedostaci mogu dovesti do puštanja
robe u promet bez konačnih provjera. Premda je cjelokupni sustav
laboratorijskih analiza poboljšan, u mnogim su slučajevima pri provedbi
posebnih analitičkih zahtijeva u skladu sa zakonodavstvom EU-a
pronađeni nedostaci. Ostaci pesticida Niz revizija kontrola ostataka pesticida završen je 2011. O navedenim
revizijama dostupno je pregledno izvješće. Rezultat
ovog niza revizija sveukupno je bio pozitivan. Postignut je značajan
napredak u planiranju, provođenju i izvještavanju o službenim kontrolama
ostataka pesticida od zadnjeg niza revizija. Povećan je broj uzetih
uzoraka. Postupci uzorkovanja slijedili su propise EU-a te su u velikoj
većini država članica provođene odgovarajuće provedbene mjere,
čime je osigurana visoka razina zaštite potrošača. Primjenjivani su učinkoviti
postupci uvozne kontrole ostataka pesticida. Državama
članicama preporučeno je da kontrole organiziraju učinkovitije i
djelotvornije. Kontrole trebaju biti više usmjerene na utvrđene rizike,
uzimajući u obzir prijašnja ispunjavanja zahtjeva subjekata
u poslovanju s hranom, kao i samokontrole koje oni provode. Potrebno je smanjiti broj ovlaštenih laboratorija kako bi se osiguralo
provođenje analiza samo u laboratorijima s odgovarajućom
analitičkom opremom. Započet je novi niz usredotočen na kontrole
prodaje i korištenja sredstava za zaštitu bilja koji obuhvaća devet država
članica tijekom 2012. Genetski modificirani organizmi (GMO) 2011. započeo
je novi niz revizija koji obuhvaća službene kontrole genetski
modificiranih organizama (GMO). Osim genetski modificirane
hrane i hrane za životinje, po prvi put je bila uključena ocjena kontrole namjernog ispuštanja genetski modificiranih organizama u okoliš u svrhu
pokusa i uzgoja. Revizija je provedena u četiri
države članice. Postojao je sustav odobravanja genetski modificiranih
organizama za pokuse te su provedene službene provjere u skladu sa zahtjevima
EU-a. U vezi s kontrolom uzgoja genetski modificiranog kukuruza MON 810
među državama članicama bilo je nekih razlika. Od prethodnog niza
revizija nije bilo značajnih promjena u vezi s genetski modificiranom hranom
i hranom za životinje. Nulta tolerancija na prisutnost genetski modificiranih
organizama u genetski nemodificiranom sjemenu nije poštovana u dvije države
članice. Laboratoriji za GMO u većini su slučajeva adekvatno
obavili posao.
Zdravlje životinja Sustav elektroničke identifikacije malih
preživača Komisija je okončala
niz misija za utvrđivanje činjenica u
četiri države članice sa značajnom populacijom ovaca i koza. Ciljevi
su ovih misija bili: ocjena napretka provedbe elektroničke
identifikacije (EID) ovaca i koza, ocjena učinkovitosti mjera
elektroničke identifikacije pri osiguravanju odgovarajuće sljedivosti
kretanja ovaca i koza, utvrđivanje čimbenika koji uzrokuju
nezadovoljstvo zainteresiranih strana i utvrđivanje čimbenika koji
promiču prihvaćanje uporabe elektroničke identifikacije. Pregledno je izvješće o misijama napisano i dostupno. Pregledno izvješće ukazuje na značajne razlike u provedbi
među državama članicama, posebno u pogledu uporabe elektroničke identifikacije u svrhu kontrole i upravljanja
bolestima, što je djelomično uzrokovano činjenicom da su neke države
članice prihvatile elektroničku identifikaciju prije drugih. Kada se
radi o osiguranju trajne identifikacije, uporaba bolus elektroničkih transpondera
pokazala se pouzdanija u uvjetima na polju od uporabe ušnih markica, ali
zahtijeva posebnu stručnost i tehničku podršku koja postoji u nekim
dotičnim državama članicama. Financijska potpora poljoprivrednicima koja
je pomogla podmiriti dodatne troškove vezane za elektroničku identifikaciju
u tim se državama članicama isto tako pokazala kao poticajan čimbenik
u smislu prihvaćanja. Bjesnoća EU sufinancira važan
program iskorjenjivanja bjesnoće u državama članicama srednje i
istočne Europe. Komisija je provela velik broj revizija programa u tim
zemljama. One su potvrdile da je kampanjama cijepljenja divljači postignut
značajan napredak i da je to rezultiralo značajnim smanjenjem
slučajeva zaraze ljudi i domaćih životinja. U nekim državama
članicama, međutim, provođenje programa cijepljenja pokazalo je
nedostatke, naročito u vezi s pravovremenim završetkom kampanja te
raspršivanjem i vremenskim intervalima pri upotrebi mamaca s cjepivom. Klasična svinjska kuga (KSK) EU je trenutačno
blizu potvrde potpune eliminacije KSK-a na svojem području. To je
postignuto povećanom primjenom biosigurnosnih mjera i poboljšanim
kampanjama cijepljenja divljih svinja u kontekstu programa iskorjenjivanja koji
je financirao EU. Revizije Komisije potvrdile su da su ove mjere
učinkovito primijenjene u Rumunjskoj i Bugarskoj gdje je posljednjih
godina došlo do sporadičnih izbijanja KSK-a kod domaćih svinja. Ovi
se programi nastavljaju i sve su više usredotočeni na potvrđivanje nestanka
bolesti, a zatim i iskorjenjivanja. Stalan rizik od
ponovnog unošenja bolesti iz susjednih zemalja, naročito kao posljedica
kretanja divljih svinja, iziskuje održavanje visoke razine opreza i
pojačane suradnje s tim zemljama. Službene kontrole laboratorija za slinavku (FMD) Obavljen je niz inspekcija
laboratorija u EU-u koji drže žive viruse slinavke. Iako je utvrđeno da su biosigurnosni standardi koji se primjenjuju
u većini laboratorija općenito zadovoljavajući, pronađeni
su manji nedostaci u gotovo svim laboratorijima, a ozbiljni nedostaci u nekolicini
njih. Poduzete su aktivnosti za
ispravljanje nepravilnosti kako bi se ublažili mogući rizici za zdravlje
životinja koji bi mogli proizaći iz ispuštanja živog virusa slinavke. Nakon ovog niza
inspekcija donesen je zaključak da laboratorije za slinavku treba odobriti
samo u onim državama članicama koje mogu jamčiti kontinuirano poštovanje
posebnih zahtijeva EU-a i, posebice, koje mogu osigurati za to potrebna
sredstva. Komisija i države
članice razmatraju kako bi ubuduće trebalo organizirati kontrole
laboratorija za slinavku. Dobrobit životinja Osim revizija
posebno usmjerenih na kontrole dobrobiti životinja, Komisijinim revizijama
higijenske kontrole crvenog mesa i peradi sada se isto tako rutinski ocjenjuju
kontrole dobrobiti životinja pri klanju koje provode države članice. Time se osigurava
važan dodatni izvor promicanja boljeg poštovanja kontrola dobrobiti životinja. Ovim se revizijama posebno provjeravalo objekte klaonica,
kao što su obori i prostori za omamljivanje, te prijevoz životinja na klanje,
uz prikladne preporuke za poboljšanja. Jedna je revizija sadržavala nalaz da, iako značajan broj klaonica
u dotičnoj državi članici provodi klanje bez omamljivanja temeljem
odstupanja vezanog za klanje prema religijskim običajima, samo se dio
proizvedenog mesa prodavao kao takav. Tijekom revizija
Komisije posebno usmjerenih na kontrolu dobrobiti životinja provjeravala se
dobrobit na farmama i za vrijeme prijevoza. Te su revizije bile dio nadzora država članica koje su provele
službe Komisije u pogledu zabrane uporabe neobogaćenih kaveza za kokoši
nesilice, koji je trebao stupiti na snagu 1. siječnja 2012., i rezultirale
su prekršajnim postupcima koji su 27. siječnja 2012. pokrenuti protiv 13
država članica. Isto tako, Komisijinim revizijama država članica dobiveni
su novi podaci o razini njihove spremnosti za rok koji nastupa 1. siječnja
2013. za obvezni grupni smještaj suprasnih krmača i nazimica. Jedna je revizija provedena posebno u svrhu
prikupljanja dokaza povezanih s pokretanjem prekršajnog postupka protiv jedne
države članice o dobrobiti životinja pri klanju. U nedavne revizije
bila je uključena i dobrobit brojlera. Vrste životinja koje nisu predmet odredbi EU-a, ali za koje su
preporuke Vijeća Europe u potpunosti primjenjive na temelju zakonodavstva
EU-a, isto su tako obuhvaćene revizijama dobrobiti životinja. Kada se radi o
prijevozu, trenutačno je isto tako naglasak na pomoći državama
članicama da uče iz najbolje prakse. U prethodnim se revizijama navodi da dio država članica nije na
odgovarajući način riješio postupak odobravanja vozila, a revizije iz
2012. bile su usredotočene na postupak odobravanja, utvrđujući
područja najbolje prakse. O
njima su obaviještene ostale države članice na stalnim sastancima
nacionalnih kontaktnih točaka koji se održavaju dva puta godišnje u
Komisiji. Dodatni sastanak održan je
u luci Sète u Francuskoj sa svim državama članicama odgovornima za
odobravanje plovila, jer je nekoliko nadležnih službi ukazalo na teškoće
pri provedbi zahtjeva za prijevoz životinja morem. Revizijama Komisije
obuhvaćen je i izvoz životinja u Tursku, koji je u porastu. Provedena je revizija na izlaznoj točki iz
EU-a u Bugarskoj i dane su preporuke za ubrzavanje postupaka kako bi se mogla
ukinuti nepotrebna čekanja. Tijekom ove revizije, tim je isto tako posjetio
i tursku stranu granice kako bi provjerio njihove kontrole. Zdravlje
biljaka Revizije zdravlja
biljaka u državama članicama, kojima su se ocjenjivale mjere kontrole
uvoza i provedbe hitnih mjera EU-a u slučajevima pojave štetnih
organizama, pokazale su značajne razlike među državama članicama
u kojima je provedena revizija, i to u organizaciji kontrole uvoza i u njihovoj
učinkovitosti pri otkrivanju štetnih organizama u pošiljkama dostavljenima
za uvoz. Uspjeh napora za iskorjenjivanje značajno varira za
različite štetne organizme jer je neke lakše, a neke teže kontrolirati. Revizije
su isto tako pokazale važnost odlučnih napora za iskorjenjivanje čim
se organizam pojavi jer ga je neizmjerno teže ili čak nemoguće
ukloniti kada se proširi. Unatoč
redovnim revizijama u Portugalu od 1999. u vezi s iskorjenjivanjem nematoda
crnogorične šume, stanje je i dalje nezadovoljavajuće, posebno kad se
radi o testiranju i odstranjivanju stabala lošeg zdravlja iz tampon zona. Hrana za
životinje U području
sigurnosti hrane za životinje, opća slika pokazuje da je razina
ispunjavanja zahtjeva od strane subjekata uzduž lanca poslovanja promjenjiva. Dok
je stanje zadovoljavajuće za primarnu proizvodnju, u neprimarnoj
proizvodnji postoji jasan prostor za poboljšanja u pogledu: oblikovanja i
provedbe postupaka HACCP-a, postojećih mjera svođenja unakrsne
kontaminacije od prethodnih proizvodnih serija na najmanju moguću mjeru i
nadzora nepoželjnih tvari. Službenim kontrolama hrane za životinje obično su
obuhvaćeni glavni subjekti u lancu poslovanja s hranom za životinje, no
neke vrste subjekata (posebno subjekti u poslovanju s hranom koji samo dijelom
svoje proizvodnje opskrbljuju lanac hrane za životinje) često su još
uvijek izvan dosega ovih kontrola. Osim toga, nedostaci njihovog izdvajanja
utječu na provedbu aktivnosti inspekcije i uzorkovanja. U području
prodaje hrane za životinje, pri revizijama je ustanovljena zadovoljavajuća
razina ispunjavanja odgovarajućih zahtjeva. Transmisivna
spongiformna encefalopatija (TSE) i nusproizvodi životinjskog podrijetla Revizije u
području ovih tema trenutačno se obično kombiniraju jer, osim
nekih iznimaka, GSE (Goveđa spongiformna encefalopatija) više nije
prioritet visokog rizika. Revizijama je utvrđeno da je postupanje s
nusproizvodima životinjskog podrijetla i dobivenim proizvodima prema njihovoj
kategoriji većim dijelom u skladu s pravilima EU-a. Ipak, u nekoliko
država članica, nusproizvodi životinjskog podrijetla
(uključujući određene opasne materijale) nastali tijekom klanja
na malim seoskim gospodarstvima i dalje se bacaju na licu mjesta; ovo, zajedno
s nedostacima pri uklanjaju uginule stoke koja dolazi s tih malih seoskih
gospodarstava isto tako utječe na učinkovitost nadzora GSE-a u ovim
državama članicama. Razina ispunjavanja zahtjeva uglavnom je bila
zadovoljavajuća kod pogona za preradu životinjskog otpada, premda je bilo
slučajeva nedostataka u nadzoru pridržavanja zahtjeva postupka u pogledu vremena,
temperature i pritiska. Kontrole
uvoza hrane životinjskog podrijetla i životinja Revizije u ovom
području i dalje predstavljaju osnovne temelje u skupu obrana usmjerenih
na osiguranje sigurnosti uvoza. Kontrole uvoza poboljšavaju se
zahvaljujući, između ostalog, boljoj suradnji s carinskim službama i
značajnoj obuci. Komisija je u nekim državama članicama utvrdila nedostatke
u komunikaciji između središnjih i decentraliziranih tijela, što je u
nekim slučajevima narušilo sveukupnu učinkovitost kontrola. Dok se
prethodna obavijest o pretovarenim pošiljkama u nekim državama članicama
popravlja, nadležna tijela još uvijek slabo izvršavaju ove zahtjeve u nekim
velikim lukama. Razina provedbe
TRACES-a, zajedničkog računalnog sustava za uvoz, poboljšana je od
prošlogodišnjeg izvješća. Neke države članice koje ranije nisu
koristile TRACES sada su se uključile u sustav. Nove verzije TRACES-a
zahtijevaju prilagodbu BIP-ova, a to je postupak koji traje. Ostaci
veterinarskih lijekova i zagađivača Države
članice i dalje se suočavaju sa sličnim izazovima koji su
utvrđeni u prošlogodišnjem izvješću pri provedbi svojih nacionalnih
planova nadzora ostataka uključujući: razlike među državama
članicama u broju metoda uključenih u djelokrug laboratorijskih
akreditacija za analizu ostataka i razlike u interpretaciji zahtjeva vezanih za
informacije o hranidbenom lancu pri klanju. Kad se radi o trenutačnoj
seriji revizija dioksina kojima ocjenjuje sposobnost država članica da osiguraju
da riba koja je ulovljena u Baltičkom moru i koju se stavlja na tržište za
prehranu ljudi i životinja udovoljava ograničenjima EU-a za dioksin,
dosadašnji prikupljeni podaci ukazuju na nedovoljnu dosljednost u pristupu
država članica da svedu izloženost potrošača ribi koja ne udovoljava
ograničenjima na najmanju moguću mjeru. Daljnje mjere poduzete prema preporukama Komisije Sve preporuke proizašle
iz izvješća Komisije sustavno se prate kroz širok raspon aktivnosti. Od nadležnih tijela u
državama članicama traži se da predoče „akcijski plan” u kojem je
opisano kako su riješile ili namjeravaju riješiti preporuke Komisije. Nakon toga, Komisija ocjenjuje akcijski plan i sustavno
nadgleda provedbu ovih aktivnosti kroz niz daljnjih aktivnosti
uključujući: (a) opće nastavne
revizije; (b) daljnje revizije na licu mjesta o posebnim pitanjima ili
zahtjevima za pisana izvješća o posebnim pitanjima i (c) bilateralne
sastanke na visokoj razini u slučaju dominantnih ili trajnih problema. Općim nastavnim
revizijama (GFA) prate se neriješena pitanja i provjerava se napredak u odnosu na
preporuke koje su ostale otvorene od prethodnih sektorskih revizija Ureda za
hranu i veterinarstvo u državama članicama. Profili zemalja koji pokazuju rezultate ovih revizija dostupni su na
sljedećoj mrežnoj stranici: http://ec.europa.eu/food/fvo/country_profiles_en.cfm Kada se radi o nadzoru napretka država članica u ispunjavanju
preporuka Ureda za hranu i veterinarstvo, rezultat postupka GFA u razdoblju od 2005.
do 2010. ukazuje na to da su države članice poduzele mjere za ispunjavanje
97 % preporuka ili su se na zadovoljavajući način obvezale da će
ispuniti preporuke u određenom roku. Preporuke za koje još nije dobiveno zadovoljavajuće jamstvo (3 %)
aktivno se prate kroz niz mehanizama, kao što je opisano u odjeljku 2.5. Iako
ih je malo, radi se o preporukama koje je u pravilu najteže ispuniti i koje
često odražavaju duboka temeljna pitanja, uključujući
interpretaciju propisa. 4. Drugi
izvori informacija o kontrolama u državama članicama Izvještavanje po
sektorima Odredbama zakonodavstva
EU-a o različitim aspektima sigurnosti hrane, zdravlja i dobrobiti
životinja i zdravlja biljaka od država članica zahtijeva se redovito podnošenje
izvješća o određenim specifičnim zahtjevima. Na osnovi tih izvješća Komisija zatim sastavlja
niz sektorskih izvješća koja daju prikaz stanja provedbe određenih
aspekata propisa EU-a koji se primjenjuju na hranidbeni lanac,
uključujući u nekim slučajevima specifične podatke o
službenim kontrolama i njihovim rezultatima u dotičnim područjima. Među
najvažnijim od tih izvješća su izvješća o: nadzoru i testiranju preživača na prisutnost transmisivne
spongiformne encefalopatije (TSE), trendovima i izvorima zoonoze,
uzročnika zoonoza i izbijanju bolesti koje se prenose hranom u Europskoj uniji
(ovlaštenje je dano Europskoj agenciji za sigurnost hrane),
bolestima goveda i svinja koje je obavezno prijaviti (u kontekstu trgovine
unutar EU-a), godišnjem izvješću nadzora ostataka pesticida širom EU-a i
izvješćima o sastancima operativne skupine za iskorjenjivanje bolesti
životinja. Informacije u tim
izvješćima predstavljaju važne podatke za postupak donošenja odluka o
prioritetima dodjeljivanja sredstava za revizije. Tablica u kojoj se
navode glavna izvješća Komisije objavljena prošle godine, kao i njihove mrežne
stranice, nalazi se u prilogu ovom izvješću. Sustavi brzog uzbunjivanja
i ostala sredstva izvještavanja Postojeći sustavi
brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF), izbijanja bolesti
životinja (ADNS) i za izbijanja bolesti biljaka (Europhyt) predstavljaju važne alate
za upravljanje brzim odzivom na hitne situacije i rizike kao i izvor
informacija o uzroku pojave štetočina ili bolesti. Podaci dobiveni na taj način mogu biti važan pokazatelj
nedostataka u vezi s poštovanjem utvrđenih sigurnosnih standarda i ti se
podaci kasnije pozorno pregledavaju u evaluaciji kontrola.
Detaljni rezultati ovih sustava uzbune za sigurnost hrane
i bolesti životinja sažimaju se svake godine u godišnjem izvješću o
Sustavu brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF) i izbijanje
bolesti životinja (ADNS) koje se objavljuje na mrežnim stranicama Komisije: http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/index_en.htm
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/adns/index_en.htm
. Za Europhyt,
sredstvo obavješćivanja za presretanje pošiljki zbog zdravlja biljaka,
Komisija je pokrenula mrežnu stranicu s mjesečnim izvješćima o presretanju.[6] Tijekom 2013. planira se objava godišnjeg izvješća Europhyt-a. TRACES, sustav koji
omogućava razmjenu informacija između Komisije i država članica o
provedenim kontrolama životinja i proizvoda od životinja (o domaćim
proizvodima i uvozu iz trećih zemalja) još je jedan važan izvor podataka,
ne samo o opsegu kretanja roba koje obuhvaća, već i o provedenim
službenim veterinarskim kontrolama: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/traces/index_en.htm.
5. Rezultati
službenog nadzora Salmonela i campylobacter dva su najveća uzročnika bolesti
uzrokovanih hranom u EU-u. Analiza
izvješća o zoonozama koju su proveli EFSA i ECDC[7] za svaku državu članicu
potvrđuje trend smanjivanja slučajeva salmoneloze kod ljudi u
Europskoj uniji. Tijekom 2010. prijavljeno
je ukupno 99 020 slučajeva kod ljudi (podaci objavljeni 2012.), što
predstavlja smanjenje od 8,8 % u usporedbi s 2009. i dio je trenda koji se
nastavlja već šestu godinu zaredom. Izvješće EFSA-e ukazuje na primjenu kontrolnih programa salmonele
u populaciji peradi zemalja članica kao razlog stalnog smanjenja. Revizijama sektora mesa peradi u državama
članicama potkrepljuje se ovo stajalište. 6. Daljnje
praćenje Komisije i provedba Kontinuirana pažnja i koordinacija provedbenih mjera i dalje su
prioritet u svim područjima obuhvaćenima ovim izvješćem. U suradnji s dotičnim državama članicama ulažu se
značajni napori za uklanjanje prepreka pravilnoj primjeni zakonodavstva EU-a. Pristupom koji se koristi u svakom pojedinom
slučaju uzima se u obzir ozbiljnost nedostataka, prisutne rizike,
aktivnosti koje su države članice već poduzele i jesu li ili ne
uključene druge države članice. Ispituju se osnovni uzroci nedostataka tako da se traže rješenja koje
će spriječiti daljnje pojave istih. Tako je, na primjer, Komisija sudjelovala u intenzivnom dijalogu s
nekim državama članicama s ciljem rješavanja dugotrajnih nepoštivanja i
dugotrajnih problema provedbe, čak i kroz redovne bilateralne sastanke na
visokoj razini. Jedna je takva država članica Grčka. Grčke vlasti pripremile su detaljan akcijski plan,
uključujući i jasne ključne točke, koji se trenutačno
koristi za praćenje napretka prema poboljšanom ispunjavanju zahtjeva. Komisija je izradila i posebno prilagođene aktivnosti osposobljavanja
unutar programa Bolja izobrazba za sigurniju hranu (BTSF) u slučajevima u
kojima bi osposobljavanje moglo pomoći ispunjavanju zahtjeva. U slučaju Bugarske i Rumunjske, organizirane
su posebne aktivnosti osposobljavanja za usmjeravanje službi kod rješavanja
nedostataka kod rukovanja i odlaganja nusproizvoda životinjskog podrijetla. Kad je to nužno i prikladno, pokreću se prekršajni postupci. Pritužbe javnosti ili
nevladinih organizacija važan su izvor informacija u pogledu neispunjavanja
zahtjeva ili problema s provedbom i Komisija posvećuje pažnju njihovom praćenju
zajedno s dotičnim zemljama članicama, s ciljem ostvarivanja pozitivnog
ishoda. Ako se zakoni ne primjenjuju
pravilno, postoji opasnost neostvarenja ciljeva europske politike u
području sigurnosti hrane. Primjena
i provedba prava EU-a uključuje europske institucije i države
članice, uključujući i lokalna i regionalna tijela te sudove. Države članice imaju primarnu odgovornost za
ispravnu i pravovremenu primjenu Ugovora i zakonodavstva EU-a. Komisija pokreće prekršajne postupke kao
zadnje sredstvo za postizanje sukladnosti kada ima dokaze da postoji sustavan i
stalan uzorak neadekvatne primjene prava EU-a. Komisija može pokrenuti prekršajne postupke tražeći od država
članica ispravak nepostojećeg ili krivog prenošenja ili nepravilne
primjene prava. Komisija može
iznijeti slučaj pred Sud pravde, tražeći od države članice
izjavu o povredi prava Zajednice. Ona
se i drugi put može obratiti Sudu tražeći primjenu krajnjih sankcija do
poštovanja prve odluke Suda. Prekršajni postupak igra ključnu ulogu u jamčenju ispravne
primjene zakonodavstva EU-a i u donošenju koristi građanima. Komisija je pokazala da ozbiljno shvaća
svoju ulogu kroz paket prekršajnih prijava podnesenih tijekom 2012. u pogledu
provedbe zakonodavstva o zaštiti kokoši nesilica i jasnim signalima o
sličnom pristupu zaštiti svinja. Kada se radi o drugim alatima, pilot projekt Komisije usmjeren je na
dobivanje bržih i potpunijih odgovora na pitanja koja proizlaze iz primjene
zakona EU-a. Koristi se za unaprjeđivanje komunikacije između
Komisije i država članica i za doprinos razrješavanju problema provedbe
bez potrebe pribjegavanja formalnim prekršajnim postupcima. Više informacija o prekršajima dostupno je u godišnjim izvješćima
o nadzoru primjene prava EU-a na mrežnoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/eu_law/infringements/infringements_annual_report_en.htm 7. Međunarodna
trgovina Komisija aktivno sudjeluje u tijelima koja utvrđuju
međunarodne norme i koja djeluje u područjima sigurnosti hrane,
zdravlja životinja i biljaka. Isto
tako postoje opsežni kontakti sa zemljama koje nisu članice EU-a gdje se
traže i dobivaju jamstva u pogledu sigurnosti trgovine hranom. To zatim uključuje opširne razgovore o učinkovitosti
postojećih kontrola kojima je cilj osigurati da se trgovina odvija na
sigurnoj osnovi. Lekcije naučene u ovom postupku prosljeđuju se
upravi postojećih kontrolnih sustava u državama članicama. 8. Zaključci U
cjelini, države članice osiguravaju dobru razinu provedbe službenih
kontrola uzduž hranidbenog lanca i poštovanje pitanja sigurnosti hrane,
zdravlja životinja i biljaka i dobrobiti životinja. Iako ima još prostora za poboljšanja, vidljiv je napredak u
učinkovitoj uporabi instrumenata kontrole i sredstava, te u planiranju,
provedbi i koordinaciji kontrola u svim sektorima. Službene
kontrole i zakonodavni instrumenti za optimizaciju njihove učinkovitosti
ključni su elementi hranidbenog lanca EU-a. Oni omogućuju nadležnim tijelima provođenje kontrola
utemeljenih na procjeni rizika te utvrđivanje nedostataka i njihovo
pravovremeno rješavanje. Oni isto
tako osiguravaju nadležnim tijelima koristan pregled sigurnosti hrane i stanja
zdravlja. Izvješćima država članica potvrđuje se da
nadležne nacionalne službe ozbiljno shvaćaju svoju ulogu i da se kontrole
sve više temelje na procjeni rizika kao što je potvrđeno izvješćima o
revizijama koje su proveli stručnjaci Komisije. Uvode se novi instrumenti za unaprjeđivanje nadzora i djelovanja
kontrolnih tijela. Posebne
revizije koje Komisija provodi na licu mjesta, kao i opće nastavne revizije
koje obuhvaćaju sve sektore i usredotočene su na temeljne razloge
neispunjavanja zahtjeva posebno su važne kod utvrđivanja slabosti koje
treba ispraviti i kod osiguravanja provođenja korektivnih aktivnosti. Komisija ima sustav, koji se redovno prati s
ciljevima i pokazateljima, kako bi kvantitativno ocijenila napredak država
članica u provođenju korektivnih aktivnosti. Ova
izvješća o Komisijskim revizijama, nadopunjujući kontrolne aktivnosti
i izvješća države članice, osiguravaju čvrst sustav ocjenjivanja
učinkovitosti sustava kontrole države članice. Ovaj
sustav omogućuje Komisiji da, prema potrebi, poduzme odgovarajuće
mjere kako bi poboljšala službene kontrole i sustave revizije u državama
članicama. _______________________ PRILOG POPIS OBJAVLJENIH SEKTORSKIH IZVJEŠĆA
KOMISIJE O PROVEDBI PROPISA EU-a O HRANI SIGURNOST, ZDRAVLJE ŽIVOTINJA, DOBROBIT ŽIVOTINJA I
ZDRAVLJE BILJAKA Izvješće || Pravna osnova || Objava Godišnje izvješće o nadzoru i testiranju preživača na prisutnost transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) u EU-u || Članak 6. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija || http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/tse_bse/monitoring_annual_reports_en.htm Sažeto izvješće EU-a o trendovima i izvorima zoonoza, uzročnicima zoonoza i izbijanja bolesti koje se prenose hranom u Europskoj uniji || Članak 9. stavak 2. Direktive 2003/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o praćenju zoonoza i uzročnika zoonoza, o izmjeni Odluke Vijeća 90/424/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/117/EEZ (Dodijeljeno EFSA-u, elaborirano od strane EFSA-a u suradnji s ECDC-om) || http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2090.pdf Godišnje izvješće sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF) || Članak 50. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane || http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm Izvješće || Pravna osnova || Objava Godišnje izvješće o nadzoru ostataka pesticida širom EU-a || Članak 32. Uredbe (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (Dodijeljeno EFSA-u) || http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2430.pdf Godišnje izvješće o izlaganju hrane djelovanju zračenja || Članak 7. stavak 3. Direktive 1999/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. veljače 1999. o usklađivanju zakonodavstava država članica o hrani i sastojcima hrane podvrgnutim ionizirajućem zračenju || http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/irradiation/index_en.htm Radni dokument osoblja Komisije o provedbi nacionalnih planova praćenja ostataka u državama članicama || Članak 8. Uredbe Vijeća 96/23/EZ od 29. travnja 1996. o mjerama nadzora o mjerama za praćenje određenih tvari i njihovih ostataka u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage Direktiva 85/358/EEZ i 86/469/EEZ i Odluka 89/187/EEZ i 91/664/EEZ || http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/residues/control_en.htm Izvješća sa sastanaka stručnih podskupina (bruceloza goveda, bruceloza ovaca i koza, goveđa tuberkuloza i bjesnoća) operativnih skupina (TF) za praćenje iskorjenjivanja u državama članicama. || Operativna skupina osnovana je 2000. godine kao što je Komisija predvidjela Bijelom knjigom o sigurnosti hrane. || http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/eradication/taskforce_en.htm Dobrobit životinja Uredba o prijevozu || Članak 27. stavak 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni Direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 || http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/transpor t/inspections_reports_reg_1_2005_en.htm [1] Uredba (EZ) br. 882/2004
Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama
koje se provode radi provjeravanja poštovanja propisa o hrani i hrani za
životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja - SL L 191,
30.4.2004. [2] Uredba (EZ) br. 178/2002
Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o
utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju
Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u
područjima sigurnosti hrane. [3] Uredba Vijeća (EZ) br.
834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju
ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 - SL L 189, 20.7.2007. [4] Uredba (EZ) br. 1151/2012 Europskog
Parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za
poljoprivredne i prehrambene proizvode - SL L 343, 14.12.2012. [5] http://ec.europa.eu/food/fvo/specialreports/index_en.htm [6] http://ec.europa.eu/food/plant/europhyt/interceptions_en.htm [7] Znanstveno izvješće EFSA i
ECDC: Sažeto izvješće EU o
trendovima i izvorima zoonoza, uzročnicima zoonoza i izbijanju bolesti
koje se prenose hranom u Europskoj uniji
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2597.pdf