EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D0173
Commission Implementing Decision (EU) 2022/173 of 7 February 2022 on the harmonisation of the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands for terrestrial systems capable of providing electronic communications services in the Union and repealing Decision 2009/766/EC (notified under document C(2022) 605) (Text with EEA relevance)
Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/173 оd 7. veljače 2022. o usklađivanju frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1800 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u Uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/766/EZ (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 605) (Tekst značajan za EGP)
Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/173 оd 7. veljače 2022. o usklađivanju frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1800 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u Uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/766/EZ (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 605) (Tekst značajan za EGP)
C/2022/605
SL L 28, 9.2.2022, p. 29–39
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repeal | 32009D0766 | 07/08/2024 | |||
Repeal | 32009D0766 | Djelomično stavljanje izvan snage | 09/02/2022 | ||
Implicit repeal | 32011D0251 | 09/02/2022 | |||
Implicit repeal | 32018D0637 | 09/02/2022 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32022D0173R(01) | (SV) |
9.2.2022 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 28/29 |
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/173
оd 7. veljače 2022.
o usklađivanju frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u Uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/766/EZ
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 605)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (1),
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (2), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020., digitalna rješenja bitna su pomoć Europi da nastavi na svoj način provoditi digitalnu transformaciju u korist građana i poduzeća u skladu s vrijednostima Unije. Za to je nužno: da građani imaju koristi od tehnologije; jedinstveno tržište bez granica na kojem se poduzeća svih veličina mogu natjecati pod jednakim uvjetima; poštovanje demokratskih vrijednosti i temeljnih prava te razvoj održivog, klimatski neutralnog i resursno učinkovitog gospodarstva. U tom je kontekstu radiofrekvencijski spektar ključni javni resurs koji se sve više koristi za najrazličitije komercijalne i javneusluge. |
(2) |
Politika radiofrekvencijskog spektra u Uniji oblikuje se i provodi tako da se pritom poštuju i razvijaju sloboda izražavanja, uključujući slobodu mišljenja i slobodu primanja i širenja informacija i ideja, bez obzira na granice, te sloboda i pluralizam medija, u skladu s vrijednostima Unije iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji. Doista, kako bi se osigurali pluralizam i sloboda informiranja, potrebno je da nekoliko operatera ima pristup tržištu. |
(3) |
Odlukom Komisije 2009/766/EZ (3) usklađuju se tehnički uvjeti za uporabu radiofrekvencijskog spektra u frekvencijskim pojasevima 880–915 MHz i 925–960 MHz („frekvencijski pojas 900 MHz”) te u frekvencijskim pojasevima 1 710–1 785 MHz i 1 805–1 880 MHz („frekvencijski pojas 1 800 MHz”) za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u Uniji, uključujući bežične širokopojasne usluge. Njome se osigurava usklađenost s člankom 1. stavkom 1. Direktive Vijeća 87/372/EEZ (4) u pogledu koegzistencije zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge s GSM sustavima u pojasu 900 MHz. |
(4) |
U članku 6. stavku 3. Odluke br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) od država članica zahtijeva se da pomažu pružateljima elektroničkih komunikacijskih usluga da nadograđuju svoje mreže najnovijim i najučinkovitijim tehnologijama kako bi stvorile vlastite dividende spektra u skladu s načelima neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga. Prema tome, radi ostvarenja ciljeva regulatornog okvira EU-a i u skladu s pravom EU-a, trebalo bi olakšati uporabu frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz s blokovima veličine najmanje 5 MHz za potporu novoj generaciji (5G) zemaljskih bežičnih sustava. |
(5) |
Novi ciljevi Unije za povezivost koji su utvrđeni u Komunikaciji Komisije „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (6) ažurirani su u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (7). Ti bi se ciljevi trebali postići općim uvođenjem i korištenjem mreža vrlo velikog kapaciteta. U Komunikaciji Komisije „5G za Europu – Akcijski plan” (8) utvrđene su koordinirane mjere na razini Unije, uključujući određivanje i usklađivanje spektra za 5G na temelju mišljenja Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPG) kako bi se ostvario cilj neprekinute pokrivenosti 5G mrežama u svim urbanim područjima i na svim glavnim kopnenim prometnim pravcima do 2025. |
(6) |
U svoja dva mišljenja od 16. studenoga 2016. (9) i 30. siječnja 2019. (10) o strateškom planu za spektar za 5G u Europi, RSPG je prepoznao da je potrebno da tehnički i regulatorni uvjeti za sve pojaseve koji su već usklađeni za pokretne mreže budu prikladni za 5G namjene, uključujući frekvencijske pojaseve 900 MHz i 1 800 MHz, koji se trenutačno u Uniji koriste uglavnom za drugu (GSM), treću (UMTS) i četvrtu generaciju mobilnih sustava (LTE). |
(7) |
Komisija je 14. srpnja 2017. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke o radiofrekvencijskom spektru ovlastila Europsku konferenciju poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da preispita usklađene tehničke uvjete za uporabu frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz za usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija kako bi se omogućila njihova uporaba i za internet stvari (IoT). |
(8) |
Na temelju tog ovlaštenja CEPT je 13. ožujka 2018. donio Izvješće CEPT-a br. 66 u kojem navodi bežične tehnologije IoT-a povezane s pokretnim širokopojasnim (tj. ćelijskim) komunikacijskim sustavima i usklađene tehničke uvjete za njihovu uporabu u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz. Te tehnologije IoT-a su GSM povećanog dometa za IoT (Extended Coverage GSM IoT, EC-GSM-IoT), LTE komunikacija uređaja (LTE Machine Type Communications, LTE-MTC), LTE poboljšana komunikacija uređaja (LTE evolved Machine Type Communications, LTE-eMTC) i uskopojasni IoT (Narrowband IoT, NB-IoT). U Izvješću CEPT-a br. 66 zaključuje se da je EC-GSM-IoT sastavni dio GSM sustava na temelju Direktive 87/372/EEZ. Prema tome, EC-GSM-IoT u skladu je s tehničkim uvjetima koji se primjenjuju za GSM sustav te ih uopće nije potrebno mijenjati. |
(9) |
Komisija je 12. srpnja 2018. na temelju članka 4. stavka 2. Odluke o radiofrekvencijskom spektru ovlastila CEPT da preispita usklađene tehničke uvjete za određene frekvencijske pojaseve usklađene na razini EU-a, uključujući frekvencijske pojaseve 900 MHz i 1 800 MHz, i da pripremi blaže usklađene tehničke uvjete prikladne za zemaljske bežične sustave sljedeće generacije (5G). |
(10) |
Na temelju tog ovlaštenja CEPT je 5. srpnja 2019. donio Izvješće CEPT-a br. 72 (Izvješće A) u kojem se zaključuje da će u doglednoj budućnosti GSM i uskopojasni zemaljski sustavi, uključujući ćelijske IoT sustave, nastaviti s komercijalnim radom u frekvencijskom pojasu 900 MHz. U ovom se izvješću utvrđuje da je potreban frekvencijski razmak od 200 kHz kad GSM i uskopojasni zemaljski sustavi, uključujući ćelijske IoT sustave, rade u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz. Nadalje, navode se i informacije o izvedivosti uporabe frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz za 5G, uključujući sva ograničenja koja proizlaze iz Direktive o GSM-u za pojas 900 MHz. |
(11) |
Na temelju tog ovlaštenja CEPT je 2. srpnja 2021. donio Izvješće CEPT-a br. 80 (Izvješće B), u kojem se predlažu, na temelju koncepta maske ruba bloka, usklađeni pojasni plan i najmanje restriktivni usklađeni tehnički uvjeti za koegzistenciju uskopojasnih i širokopojasnih zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge uporabom frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz. Ti su uvjeti bitni za postizanje tehnološke neutralnosti u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz. |
(12) |
U Izvješću CEPT-a br. 80 definira se jedna maska ruba kanala za uskopojasne i širokopojasne zemaljske sustave koji koriste neaktivne antenske sustave, a druga maska ruba kanala za širokopojasne zemaljske sustave s koji koriste aktivne antenske sustave. GSM i EC-GSM-IoT nisu obuhvaćeni tim maskama ruba kanala i tehnički su opisani upućivanjima na norme ETSI-ja. Na temelju toga, u Izvješću CEPT-a br. 80 navode se najmanje restriktivni tehnički uvjeti za koegzistenciju različitih uskopojasnih i širokopojasnih zemaljskih sustava (11) koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz. Navode se i uvjeti za koegzistenciju tih sustava s GSM sustavom u frekvencijskom pojasu 900 MHz, u skladu s Direktivom Vijeća 87/372/EEZ. |
(13) |
Maske ruba kanala pokrivaju zemaljske uskopojasne sustave s pojasnom širinom kanala od 200 kHz, ali ne i GSM i EC-GSM-IoT. Obuhvaćaju i širokopojasne zemaljske sustave s pojasnom širinom kanala većom od 200 kHz. Razlikovanje uskopojasnih i širokopojasnih zemaljskih sustava potrebno je radi implementacije frekvencijskog razmaka u određenim scenarijima na nacionalnoj razini. U tom se pogledu u Izvješću CEPT-a br. 80 utvrđuje frekvencijski razmak između nazivnih rubova kanala susjednih uskopojasnih i širokopojasnih zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge, kao i između nazivnih rubova kanala različitih susjednih uskopojasnih zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge te GSM-a i EC-GSM-IoT-a. Implementacijom frekvencijskog razmaka trebalo bi upravljati na nacionalnoj razini. Mogli bi se primijeniti različiti pristupi, ovisno o rubovima spektra susjednih zemaljskih sustava i relevantnim nacionalnim politikama. U Izvješću CEPT-a br. 80 predlaže se nekoliko načina implementacije frekvencijskog razmaka. |
(14) |
U Izvješću CEPT-a 80 navode se najmanje restriktivni tehnički uvjeti za koegzistenciju uskopojasnih i širokopojasnih zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge sa sustavima u susjednim frekvencijskim pojasevima, osobito željezničkim pokretnim radijskim (RMR) sustavima. U tom se pogledu u određenim scenarijima može primijeniti frekvencijski razmak od 200 kHz između nazivnih rubova kanala zemaljskog sustava koji može pružati elektroničke komunikacijske usluge i RMR sustava na susjednoj frekvenciji. Koegzistencijom GSM sustavâ i RMR-a trebalo bi upravljati na nacionalnoj razini u skladu s postojećim regulatornim okvirom. |
(15) |
Usklađeni tehnički uvjeti utvrđeni u Izvješću CEPT-a br. 80 čine tehničku osnovu za ovu Odluku. Oni bi trebali zamijeniti usklađene tehničke uvjete iz Odluke 2009/766/EZ, koji se temelje na upućivanjima na norme ETSI-ja, ali tako da se osigura usklađenost s tim uvjetima i njihovim izmjenama. To bi trebalo doprinijeti pravnoj sigurnosti i tehničkoj usklađenosti u Uniji kao potpornjima ekonomije razmjera opreme i interoperabilnih usluga na jedinstvenom tržištu. |
(16) |
Postojeća prava uporabe spektra u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz, koja podliježu Odluci 2009/766/EZ, razlikuju se među državama članicama s obzirom na dodijeljene veličine blokova, frekvencijske rasporede ili trajanje tih prava. Prema tome, zbog različitih nacionalnih situacija i ciljeva politika potrebno je zadržati fleksibilnost za nacionalnu provedbu usklađenih tehničkih uvjeta na temelju ove Odluke. Fleksibilnost na nacionalnoj razini trebala bi biti vremenski ograničena u skladu s člankom 53. Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća (12) kako bi se omogućilo koordinirano usklađivanje postojećih pojedinačnih prava uporabe spektra tim usklađenim tehničkim uvjetima. Sva nova ili produljena prava uporabe spektra dodijeljena nakon donošenja ove Odluke trebala bi biti u skladu s tim usklađenim tehničkim uvjetima. To bi potaknulo razvoj ekosustava opreme i usluga na razini Unije i uvođenje 5G tehnologije u oba frekvencijska pojasa te osiguralo kontinuirano pružanje GSM usluga u skladu s Direktivom o GSM-u. |
(17) |
Ovom bi se Odlukom stoga trebala zamijeniti Odluka Komisije 2009/766/EZ. Odluku Komisije 2009/766/EZ trebalo bi staviti izvan snage radi pravne jasnoće. Njezin Prilog i odgovarajuća odredba kojom se dopušta uporaba spektra u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz za druge sustave koji nisu navedeni u Prilogu trebali bi se i dalje primjenjivati tijekom prijelaznog razdoblja. |
(18) |
Kako bi se izbjegle štetne smetnje i povećala učinkovitost spektra i smanjila fragmentiranost uporabe spektra, možda će biti potrebni sporazumi o prekograničnom usklađivanju između država članica te između država članica i trećih zemalja, u skladu s člankom 28. Direktive (EU) 2018/1972. |
(19) |
Pojam „određivanja i stavljanja na raspolaganje” frekvencijskog pojasa 900 MHz i 1 800 MHz u kontekstu ove Odluke odnosi se na sljedeće mjere: i. prilagodbu nacionalnog pravnog okvira o namjeni radiofrekvencijskog spektra tako da obuhvati namjenu tih pojaseva u skladu s usklađenim tehničkim uvjetima iz ove Odluke, ii. pokretanje svih potrebnih mjera da se osigura potrebna razina koegzistencije s postojećim načinima korištenja tih pojaseva, iii. pokretanje odgovarajućih mjera, prema potrebi uz potporu savjetovanja s dionicima, kako bi se omogućilo korištenje tih pojaseva u skladu s primjenjivim pravnim okvirom na razini Unije, među ostalim i s usklađenim tehničkim uvjetima iz ove Odluke. |
(20) |
Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovom se Odlukom utvrđuju usklađeni tehnički uvjeti za raspoloživost i učinkovitu uporabu pojasa 900 MHz, u skladu s Direktivom 87/372/EEZ, i pojasa 1 800 MHz za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge.
Članak 2.
Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„GSM sustav” znači elektronička komunikacijska mreža kako je određena normama ETSI-ja, osobito normama EN 301 502, EN 301 511 i EN 301 908-18, što uključuje i GSM povećanog dometa za IoT (Extended Coverage GSM IoT, EC-GSM-IoT); |
(b) |
„pojas 900 MHz” znači pojasevi 880–915 MHz i 925–960 MHz; |
(c) |
„pojas 1 800 MHz” znači pojasevi 1 710–1 785 MHz i 1 805–1 880 MHz. |
Članak 3.
(1) Zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge i koegzistirati s GSM sustavima u pojasu 900 MHz u smislu članka 1. stavka 1. Direktive 87/372/EEZ mora se uskladiti s parametrima utvrđenima u Prilogu u roku od 30 mjeseci od donošenja ove Odluke.
(2) Države članice u roku od 30 mjeseci od donošenja ove Odluke određuju i stavljaju na raspolaganje, na neisključivoj osnovi, frekvencijski pojas 1 800 MHz za:
(a) |
GSM sustave; i |
(b) |
zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge, u skladu s parametrima utvrđenima u Prilogu. |
Članak 4.
Države članice olakšavaju sklapanje sporazuma o prekograničnom usklađivanju kako bi omogućile rad GSM sustava i zemaljskih sustava iz članka 3. stavka 1. i članka 3. stavka 2. točke (b), uzimajući u obzir postojeće regulatorne postupke i prava te relevantne međunarodne sporazume, u skladu s pravom EU-a.
Članak 5.
Države članice osiguravaju da zemaljski sustavi iz članka 3. stavka 1. i članka 3. stavka 2. točke (b) pružaju odgovarajuću zaštitu sustavima u susjednim pojasevima.
Članak 6.
Države članice kontinuirano nadziru uporabu pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz kako bi osigurale da je učinkovita te izvješćuju Komisiju o svakoj potrebi za revizijom ove Odluke čim je to potrebno, u skladu s pravom EU-a.
Članak 7.
Odluka 2009/766/EZ stavlja se izvan snage. Njezin članak 5. i Prilog primjenjuju se još 30 mjeseci od donošenja ove Odluke.
Članak 8.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. veljače 2022.
Za Komisiju
Thierry BRETON
Član Komisije
(1) SL L 321, 17.12.2018., str. 36.
(2) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(3) Odluka Komisije 2009/766/EZ od 16. listopada 2009. o usklađivanju frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz za terestričke sustave koji mogu pružati paneuropske elektroničke komunikacijske usluge u Zajednici (SL L 274, 20.10.2009., str. 32.). Ta je odluka izmijenjena odlukama Komisije 2011/251/EU i (EU) 2018/637. Potonja izmjena odnosi se na usklađene tehničke uvjete za internet stvari.
(4) Direktiva Vijeća 87/372/EEZ od 25. lipnja 1987. o frekvencijskim pojasevima rezerviranim za usklađeno uvođenje javne paneuropske celularne digitalne kopnene pokretne komunikacije unutar Zajednice (SL L 196, 17.7.1987., str. 85.). Ta je direktiva zadnje izmijenjena Direktivom 2009/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
(5) Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).
(6) COM(2016) 587.
(7) COM(2021) 118 final.
(8) COM(2016) 588.
(9) Dokument RSPG16-032 final od 9. studenoga 2016. „Strateški plan za 5G u Europi: mišljenje o aspektima bežičnih sustava sljedeće generacije (5G) povezanima sa spektrom (1. mišljenje RSPG-a o 5G sustavima)”.
(10) Dokument RSPG19-007 final od 30. siječnja 2019. „Strateški plan o spektru za 5G u Europi: mišljenje o pitanjima uvođenja 5G sustava (3. mišljenje RSPG-a o 5G sustavima)”.
(11) Uključujući UMTS, u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive Vijeća 87/372/EEZ.
(12) Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.).
PRILOG
„PRILOG
PARAMETRI IZ ČLANKA 3.
1. Definicije
Aktivni antenski sustavi (AAS) znače bazna postaja i antenski sustav s kontinuiranim prilagođavanjem amplitude i/ili faze između elemenata antene kojim se postiže dijagram zračenja koji se mijenja ovisno o kratkotrajnim promjenama u radiookolini. To ne obuhvaća dugoročnu promjenu oblika snopa kao što je fiksni električni nagib nadolje. Kod baznih postaja aktivnog antenskog sustava antenski je sustav integriran kao dio sustava bazne postaje ili proizvoda.
Neaktivni antenski sustavi (neAAS) znači bazna postaja i antenski sustav s jednim ili više antenskih priključaka koji su povezani s jednim ili više zasebno konstruiranih pasivnih antenskih elemenata radi zračenja radijskih valova. Amplituda i faza signala za antenske elemente ne prilagođavaju se kontinuirano kao odgovor na kratkotrajne promjene u radiookolini.
Ekvivalentna izotropna izračena snaga (EIRP) je umnožak snage privedene anteni i dobitka antene u danom smjeru u odnosu na izotropnu antenu (apsolutni ili izotropni dobitak).
Ukupna izračena snaga (TRP) mjera je snage koju antena stvarno izrači. Jednaka je ukupnoj provedenoj ulaznoj snazi u sustav antenskog niza umanjenoj za sve gubitke u sustavu antenskog niza. TRP znači integral snage odaslane u raznim smjerovima u cijeloj sferi zračenja kako je prikazano u formuli:
pri čemu je P(θ,φ) snaga koju izrači sustav antenskog niza u smjeru (θ,φ), a određena je formulom:
pri čemu je PTx provedena snaga (izmjerena u vatima), koja ulazi u sustav antenskog niza, a g(θ,φ) dobitak sustava antenskog niza u smjeru (θ, φ).
Uskopojasni sustav je zemaljski sustav koji može pružati elektroničke komunikacijske usluge, a koji radi u kanalu od 200 kHz (1); to ne uključuje nijedan GSM sustav.
Širokopojasni sustav je zemaljski sustav koji može pružati elektroničke komunikacijske usluge, a koji radi u kanalu većem od 200 kHz (2).
2. Frekvencijski raspored
Unutar pojasa 900 MHz frekvencijski raspored je sljedeći:
(1) |
Dupleksni način rada je dupleks s frekvencijskom podjelom (FDD). Dupleksni razmak je 45 MHz, pri čemu odašiljanje terminalne postaje („FDD uzlazna veza 900 MHz”) u nižem dijelu pojasa počinje na 880 MHz i završava na 915 MHz („donji pojas 900 MHz”), a odašiljanje bazne postaje („FDD silazna veza 900 MHz”) u gornjem dijelu pojasa počinje na 925 MHz i završava na 960 MHz („gornji pojas 900 MHz”). |
(2) |
Dodijeljena veličina bloka općenito omogućuje pristup neprekinutom spektru od najmanje 5 MHz. Ako su dodijeljene manje veličine blokova, one moraju biti u višekratnicima od 200 kHz. |
(3) |
Donji pojas 900 MHz ili njegovi dijelovi mogu se rabiti samo za uzlaznu vezu (3) bez uparenog spektra unutar gornjeg pojasa 900 MHz. |
(4) |
Gornji pojas 900 MHz ili njegovi dijelovi mogu se rabiti samo za silaznu vezu (4) bez uparenog spektra unutar donjeg pojasa 900 MHz. |
(5) |
Odašiljanje bazne i terminalne postaje mora biti u skladu s tehničkim uvjetima navedenima u dijelovima 4, 5 i 6. Unutar pojasa 1 800 MHz frekvencijski raspored je sljedeći: |
(6) |
Dupleksni način rada je dupleks s frekvencijskom podjelom (FDD). Dupleksni razmak je 95 MHz, pri čemu odašiljanje terminalne postaje („FDD uzlazna veza 1 800 MHz”) u nižem dijelu pojasa počinje na 1 710 MHz i završava na 1 785 MHz („donji pojas 1 800 MHz”), a odašiljanje bazne postaje („FDD silazna veza 1 800 MHz”) u gornjem dijelu pojasa počinje na 1 805 MHz i završava na 1 880 MHz („gornji pojas 1 800 MHz”). |
(7) |
Dodijeljena veličina bloka općenito omogućuje pristup neprekinutom spektru od najmanje 5 MHz. Ako su dodijeljene manje veličine blokova, one moraju biti u višekratnicima od 200 kHz. |
(8) |
Donji pojas 1 800 MHz ili njegovi dijelovi mogu se rabiti samo za uzlaznu vezu3 bez uparenog spektra unutar gornjeg pojasa 1 800 MHz. |
(9) |
Gornji pojas 1 800 MHz ili njegovi dijelovi mogu se rabiti samo za silaznu vezu4 bez uparenog spektra unutar donjeg pojasa 1 800 MHz. |
(10) |
Odašiljanje bazne i terminalne postaje mora biti u skladu s tehničkim uvjetima navedenima u dijelovima 4, 5 i 6. |
3. Frekvencijski razmak
Frekvencijski razmaci potrebni su kako bi se omogućila koegzistencija kad nema bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o usklađivanju frekvencija između susjednih sustava, što ne isključuje mogućnost manje strogih tehničkih parametara ako se tako dogovore operateri takvih sustava.
Ako nema usklađivanja frekvencija, primjenjuje se frekvencijski razmak od 200 kHz između nazivnih rubova kanala susjednih sustava kako slijedi:
(1) |
uskopojasnog i širokopojasnog sustava, koji su oba u skladu s parametrima maske ruba kanala (5); |
(2) |
dvije različite vrste uskopojasnih sustava, koji su oba u skladu s parametrima maske ruba kanala; |
(3) |
GSM sustava i uskopojasnog ili širokopojasnog sustava, koji su oba u skladu s parametrima maske ruba kanala. |
U slučaju uskopojasnog sustava koji radi u modalitetu zaštitnog pojasa (6) relevantnog širokopojasnog sustava primjenjuje se frekvencijski razmak od 200 kHz ili više između ruba kanala tog uskopojasnog sustava i ruba bloka operatera, uzimajući u obzir postojeće zaštitne pojaseve između rubova bloka operaterâ ili rub radnog pojasa (koji graniči s frekvencijom drugih službi). Taj uskopojasni sustav smije raditi samo u pojasnim širinama kanala relevantnog širokopojasnog sustava od 10 MHz ili više.
Ovisno o nacionalnim okolnostima u pogledu uvođenja zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge i željezničkih pokretnih radijskih (7) sustava, između nazivnih rubova kanala tih sustava na frekvencijskoj granici od 925 MHz može se primijeniti frekvencijski razmak od 200 kHz u sljedećim slučajevima:
(a) |
željeznički pokretni radijski sustav koji radi u kanalu od 200 kHz pokraj frekvencije širokopojasnog sustava; |
(b) |
željeznički pokretni radijski sustav koji radi u kanalu većem od 200 kHz pokraj frekvencije uskopojasnog sustava; |
(c) |
željeznički pokretni radijski sustav koji radi u kanalu od 200 kHz pokraj frekvencije uskopojasnog sustava druge vrste. |
Implementacijom frekvencijskog razmaka od 200 kHz upravlja se na nacionalnoj razini (8) s ciljem osiguravanja učinkovite uporabe spektra.
4. Tehnički uvjeti za bazne postaje — maska ruba kanala
Tehnički parametri za bazne postaje, koji se nazivaju maska ruba kanala (BEM), bitni su za osiguranje koegzistencije između susjednih elektroničkih komunikacijskih mreža ako nema bilateralnih ili multilateralnih sporazuma između operatera takvih susjednih mreža. BEM-ovi su povezani s tehničkim uvjetima prava uporabe radiofrekvencijskog spektra i izbjegavanjem smetnji među korisnicima radiofrekvencijskog spektra koji imaju koristi od tih prava.
Operateri elektroničkih komunikacijskih mreža u frekvencijskim pojasevima 900 MHz ili 1 800 MHz mogu se, na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi, dogovoriti manje stroge tehničke parametre pod uvjetom da nastave ispunjavati tehničke uvjete koji se primjenjuju za zaštitu drugih službi, aplikacija ili mreža i svoje obveze koje proizlaze iz prekograničnog usklađivanja.
BEM je maska za odašiljanje koja određuje razine snage u funkciji frekvencije u odnosu na rub bloka spektra dodijeljenog (ili licenciranog) operateru. Sastoji se od nekoliko elemenata određenih u tablici 1.
Osnovnim ograničenjem snage izvan bloka osigurava se zaštita spektra drugih operatora unutar frekvencijskog pojasa 900 MHz ili 1 800 MHz. Dodatno ograničenje snage je izvanpojasno ograničenje kojim se osigurava zaštita spektra za službe i aplikacije izvan frekvencijskog pojasa 900 MHz ili 1 800 MHz. Ograničenje snage u prijelaznom području omogućuje promjenu razina snage s ograničenja snage unutar bloka na osnovno ograničenje snage izvan bloka i osigurava koegzistenciju s drugim operaterima u susjednim blokovima.
BEM-ovi navedeni u ovom Prilogu ne primjenjuju se na GSM sustave.
Tablica 1.
Definicija elemenata BEM-a
Element BEM-a |
Definicija |
Unutar bloka |
Dodijeljeni blok spektra za koji je izveden BEM. |
Osnovno ograničenje |
Spektar unutar frekvencijskog pojasa 900 MHz ili 1 800 MHz koji se rabi za zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge, ne uključujući predmetni blok dodijeljen operateru i odgovarajuća prijelazna područja. |
Prijelazno područje |
Spektar koji graniči s blokom operatera. |
Dodatno ograničenje |
Spektar unutar pojaseva koji graniče s frekvencijskim pojasom 900 MHz ili 1 800 MHz u kojem se primjenjuju posebna ograničenja snage za zaštitu drugih službi. |
Na slici 1. općeniti je prikaz BEM-a koji se primjenjuje za frekvencijski pojas 900 MHz ili 1 800 MHz.
Ograničenja snage navedena su odvojeno za aktivne i neaktivne antenske sustave. Za neaktivne antenske sustave ograničenja snage primjenjuju se na srednji EIRP. Za aktivne antenske sustave primjenjuju se na srednji TRP. Srednja vrijednost EIRP-a ili srednja vrijednost TRP-a mjeri se kao prosječna vrijednost unutar određenog intervala i određene pojasne širine frekvencije. U vremenskoj se domeni srednja vrijednost EIRP-a ili srednja vrijednost TRP-a izračunava kao prosjek usnopljenog prijenosa signala (bursts) i odgovara jednoj postavci regulacije snage. U frekvencijskoj se domeni srednja vrijednost EIRP-a ili srednja vrijednost TRP-a izračunava unutar određene pojasne širine frekvencije kako je navedeno u tablicama 3., 4. i 5. u nastavku. Općenito, ako nije drukčije navedeno, ograničenja snage BEM-a odgovaraju ukupnoj snazi koju je izračio odgovarajući uređaj, uključujući sve odašiljačke antene, osim u slučaju osnovnog ograničenja snage izvan bloka, ograničenja snage u prijelaznom području i dodatnog ograničenja snage za bazne postaje neaktivnih antenskih sustava, koji su specificirani po anteni.
Tehnički uvjeti za bazne postaje neaktivnih antenskih sustava primjenjuju se na zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge uporabom frekvencijskih pojaseva 900 MHz i 1 800 MHz. Tehnički uvjeti za bazne postaje aktivnih antenskih sustava primjenjuju se na zemaljske sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge uporabom frekvencijskog pojasa 1 800 MHz. Bazne postaje aktivnih antenskih sustava ne smiju se koristiti u frekvencijskom pojasu 900 MHz.
Za opremu koja radi u frekvencijskom pojasu 900 MHz ili 1 800 MHz mogu se koristiti i drugi tehnički parametri osim onih navedenih u nastavku, pod uvjetom da se primjenjuju odgovarajuće tehnike smanjenja smetnji. Te tehnike moraju biti u skladu s Direktivom 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) te pružati razinu zaštite koja je barem ekvivalentna onoj koja se osigurava bitnim zahtjevima te direktive.
Tablica 2.
Ograničenja snage unutar bloka za bazne postaje neaktivnih i aktivnih antenskih sustava
Element BEM-a |
Ograničenje EIRP-a za neaktivne antenske sustave |
Ograničenje TRP-a za aktivne antenske sustave (samo za frekvencijski pojas 1 800 MHz) |
Unutar bloka |
Nije obvezno. Ako država članica odredi gornju granicu, za širokopojasni sustav može se primijeniti vrijednost između 63 dBm/(5 MHz) i 67 dBm/(5 MHz) po anteni, a za uskopojasni sustav između 60 dBm/(200 kHz) i 69 dBm/(200 kHz) po anteni. |
Nije obvezno. Ako država članica odredi gornju granicu, može se primijeniti vrijednost od 58 dBm/(5 MHz) po ćeliji (*1). |
Objašnjenje uz tablicu 2.
Za lokacije za koje se primjenjuje postupak usklađivanja sa susjednim službama države članice mogu odrediti gornju granicu izračene snage.
Tablica 3.
Osnovna ograničenja snage izvan bloka za bazne postaje neaktivnih i aktivnih antenskih sustava
Element BEM-a |
Frekvencijski raspon |
Najveće ograničenje srednjeg EIRP-a po anteni za neaktivni antenski sustav |
Najveće ograničenje srednjeg TRP-a po ćeliji za aktivne antenske sustave (samo za frekvencijski pojas 1 800 MHz) (*2) |
Osnovno ograničenje |
Blokovi FDD silazne veze |
+3 dBm/MHz |
–6 dBm/MHz |
Tablica 4.
Ograničenja snage u prijelaznom području za bazne postaje neaktivnih i aktivnih antenskih sustava
Element BEM-a |
Frekvencijski raspon |
Najveće ograničenje srednjeg EIRP-a po anteni za neaktivni antenski sustav (*3) |
Najveće ograničenje srednjeg TRP-a po ćeliji za aktivne antenske sustave (samo za frekvencijski pojas 1 800 MHz) (*4) |
Prijelazno područje |
od 0 do 0,2 MHz razmaka od ruba bloka |
32,4 dBm/(0,2 MHz) |
17,4 dBm/(0,2 MHz) |
od 0,2 do 1 MHz razmaka od ruba bloka |
13,8 dBm/(0,8 MHz) |
4,7 dBm/(0,8 MHz) |
|
od 1 do 5 MHz razmaka od ruba bloka |
5 dBm/MHz |
–4 dBm/MHz |
|
od 5 do 10 MHz razmaka od ruba bloka |
12 dBm/(5 MHz) |
3 dBm/(5 MHz) |
Tablica 5.
Dodatna ograničenja snage izvan pojasa za bazne postaje neaktivnih i aktivnih antenskih sustava
Element BEM-a |
Primjenjivo frekvencijsko područje |
Najveće ograničenje srednjeg EIRP-a po anteni za neaktivni antenski sustav (*5) (*6) |
Dodatno ograničenje |
od 0 do 0,2 MHz razmaka od ruba bloka |
32,4 dBm/(0,2 MHz) |
od 0,2 do 1 MHz razmaka od ruba bloka |
13,8 dBm/(0,8 MHz) |
|
od 1 do 5 MHz razmaka od ruba bloka |
5 dBm/MHz |
|
od 5 do 10 MHz razmaka od ruba bloka |
12 dBm/(5 MHz) |
|
više od 10 MHz razmaka od ruba bloka (*7) |
3 dBm/MHz |
Objašnjenje uz tablicu 5.
Tablica 5. primjenjuje se samo izvan pojasa u skladu sa slikom 1. i tablicom 1. To znači da primjenjivo frekvencijsko područje u potpunosti spada izvan pojasa.
Prema potrebi, ovisno o poziciji dodijeljenog bloka spektra, za bazne postaje aktivnog antenskog sustava ograničenja izvan bloka navedena u tablicama 3. i 4. primjenjuju se i izvan pojasa u području od 0 do 10 MHz od ruba pojasa.
5. Ostali uvjeti
Područje sporednih emisija za bazne postaje u frekvencijskim pojasevima 900 MHz i 1 800 MHz počinje 10 MHz od odgovarajućeg ruba pojasa (10).
Zemaljskim sustavima koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge uporabom aktivnih antenskih sustava ne odobrava se veća zaštita od sustava u susjednim pojasevima od one koju imaju zemaljski sustavi koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge neaktivnim antenskim sustavima.
6. Tehnički uvjeti za terminalne postaje
Terminalne postaje aktivnih antenskih sustava ne smiju se koristiti u frekvencijskom pojasu 900 MHz ili 1 800 MHz.
Tablica 6.
Ograničenje snage unutar bloka za terminalne postaje
Element BEM-a |
Najveće ograničenje srednje vrijednosti snage (*8) |
Unutar bloka |
25 dBm (*9) |
(1) Primjer takvog sustava je NB-IoT.
(2) Primjeri takvih sustava su: LTE, uključujući LTE-MTC i LTE-eMTC; UMTS; WiMAX; 5G New Radio.
(3) Kao što je dodatna uzlazna veza.
(4) Kao što je dodatna silazna veza.
(5) Vidjeti odjeljak 4. ovog Priloga.
(6) Tj. pokraj frekvencijskog bloka koji se rabi za širokopojasni sustav.
(7) Željezničke pokretne radijske komunikacije sastoje se od globalnog sustava pokretnih komunikacija za željeznički promet (GSM-R) i njegovih nasljednika, uključujući budući željeznički pokretni komunikacijski sustav (FRMCS). Usklađeni spektar za željezničke pokretne radijske sustave predmet je Odluke Komisije (EU) 2021/1730.
(8) U izvješću CEPT-a br. 80 predlaže se nekoliko načina implementacije frekvencijskog razmaka između različitih zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge.
(9) Direktiva 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (SL L 153, 22.5.2014., str. 62.).
(*1) Kod višesektorske bazne postaje ograničenje izračene snage primjenjuje se na svaki pojedini sektor.
(*2) Kod višesektorske bazne postaje ograničenje izračene snage primjenjuje se na svaki pojedini sektor.
(*3) Ograničenja EIRP-a za neaktivne antenske sustave mogla bi se ublažiti na nacionalnoj razini ako se tako dogovore svi obuhvaćeni operateri zemaljskih sustava koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge ili u skladu s postojećom nacionalnom implementacijom.
(*4) Kod višesektorske bazne postaje ograničenje izračene snage primjenjuje se na svaki pojedini sektor.
(*5) Pod uvjetom da susjedne službe, aplikacije i mreže ostanu zaštićene iznad 960 MHz, ispod 1 805 MHz i iznad 1 880 MHz, za bazne postaje neaktivnog antenskog sustava u pojedinačnim se slučajevima na nacionalnoj razini mogu primjenjivati veće vrijednosti ograničenja EIRP-a. Naime, (a) u području od 0 do 0,2 MHz od ruba pojasa dopuštene su maksimalno 6 dB veće vrijednosti ograničenja EIRP-a kako bi se omogućila provedena snaga uskopojasnog sustava unutar bloka veća od 49 dBm/(200 kHz) (tj. do 55 dBm/(200 kHz)), (b) u području od 0 do 10 MHz od ruba pojasa dopuštene su maksimalno 11 dB veće vrijednosti ograničenja EIRP-a kako bi se omogućio dobitak antene iznad 18 dBi (tj. do 29 dBi).
(*6) Pod uvjetom da susjedne službe, aplikacije i mreže ostanu zaštićene ispod 925 MHz, za bazne postaje neaktivnog antenskog sustava u pojedinačnim se slučajevima na nacionalnoj razini mogu primjenjivati veće vrijednosti ograničenja EIRP-a.
(*7) Vrijednost sporednih emisija iz odjeljka 5. primjenjuje se na frekvencijski razmak veći od 10 MHz od ruba pojasa.
(10) Relevantna ograničenja navedena su u Preporuci ERC-a 74-01.
(*8) Preporučeno ograničenje snage za pokretne terminalne postaje navedeno je kao TRP. Ograničenje izračene snage unutar bloka za nepokretne/nomadske terminalne postaje može se dogovoriti na nacionalnoj osnovi pod uvjetom da se ne naruši zaštita drugih službi, mreža i aplikacija te da su ispunjene prekogranične obveze.
(*9) Priznaje se da ta vrijednost uključuje moguće dopušteno odstupanje od najviše +2 dB kako bi se uzeli u obzir rad u ekstremnim uvjetima u okolišu i raspršenost. Vrijednost ne uključuje dopušteno odstupanje pri ispitivanju.