EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R1198
Commission Implementing Regulation (EU) 2019/1198 of 12 July 2019 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of ceramic tableware and kitchenware originating in the People's Republic of China following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EU) No 2016/1036
Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1198 оd 12. srpnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2016/1036
Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1198 оd 12. srpnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2016/1036
C/2019/5208
SL L 189, 15.7.2019, p. 8–67
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 05/08/2023
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32019R1198R(01) | ||||
Modified by | 32019R2131 | Izmjena | 13/12/2019 | ||
Modified by | 32019R2131 | Zamjena | prilog I | 13/12/2019 | |
Modified by | 32019R2131 | Zamjena | prilog II | 13/12/2019 | |
Modified by | 32019R2131 | Zamjena | članak 1 stavak 2 tablica | 13/12/2019 | |
Modified by | 32020R0571 | Dodatak | prilog I Tekst | 13/12/2019 | |
Modified by | 32020R0881 | Dodatak | prilog I Tekst | 27/06/2020 | |
Modified by | 32020R0882 | Dodatak | prilog I Tekst | 27/06/2020 | |
Modified by | 32020R1407 | Dodatak | protokol I Tekst | 08/10/2020 | |
Modified by | 32021R0469 | Dodatak | prilog I Tekst | 20/03/2021 | |
Modified by | 32021R1821 | Dodatak | prilog I Tekst | 20/10/2021 | |
Modified by | 32023R0148 | Dodatak | prilog 1 Tekst | 24/01/2023 | |
Modified by | 32023R0724 | Dodatak | prilog I tablica Tekst | 04/04/2023 | |
Modified by | 32023R1595 | Dodatak | prilog I Tekst | 05/08/2023 | |
Modified by | 32023R1596 | Dodatak | prilog I Tekst | 05/08/2023 |
15.7.2019 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 189/8 |
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1198
оd 12. srpnja 2019.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2016/1036
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske Unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1) |
Vijeće je u svibnju 2013. Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 412/2013 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „NRK”) u Uniju. Pojedinačne stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi u rasponu su od 13,1 % do 26,1 %. Svim proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju određena je stopa pristojbe od 17,9 %, a svim ostalim društvima stopa preostale pristojbe od 36,1 % („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
1.2. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(2) |
Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku početnih mjera (3) Europska federacija proizvođača stolnih i ukrasnih proizvoda („FEPF” ili „podnositelj zahtjeva”) podnijela je 2017. zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u ime proizvođača koji čine više od 28 % ukupne proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji. Tvrdila je da bi istekom početnih mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga te nastavka i ponavljanja štete industriji Unije. |
(3) |
Komisija je 15. svibnja 2018. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (5) („osnovna uredba”). |
1.3. Ispitni postupak
1.3.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(4) |
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2017. do 31. ožujka 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem trendova važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
1.3.2. Zainteresirane strane
(5) |
U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Konkretno, o pokretanju revizije nakon isteka mjera obavijestila je sljedeće strane: podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, poznate nepovezane uvoznike iz Unije i tijela NRK-a. |
(6) |
Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je mogućnost i da pisanim putem zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
(7) |
Proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu, koje zastupa podnositelj zahtjeva, zatražili su od Komisije da njihova imena budu povjerljiva zbog straha od moguće osvete kineskih lokalnih tijela i/ili privatnih subjekata u NRK-u. Tvrdili su da bi otkrivanje identitetâ podnositeljâ pritužbe potencijalno moglo imati znatan negativan utjecaj na njihove poslovne aktivnosti i odnos s kineskim partnerima s kojima su snažno povezani. |
(8) |
Komisija je procijenila te zahtjeve i dostavljene popratne dokaze. Zaključila je da zaista postoje dokazi o znatnom riziku od osvete. Na temelju toga odobrila je povjerljivo postupanje s imenima proizvođača koji su podnijeli pritužbu (6). |
1.3.3. Odabir uzorka
(9) |
U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
1.3.3.1. Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(10) |
U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Prije pokretanja postupka 25 proizvođača iz Unije dostavilo je informacije zatražene za odabir uzorka i izjavilo da su voljni surađivati s Komisijom. Na temelju toga Komisija je privremeno odabrala uzorak od četiriju proizvođača za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije (7). Odabir se temeljio na obujmu proizvodnje istovjetnog proizvoda, veličini, geografskoj lokaciji u Uniji i segmentu proizvoda tih proizvođača. Četiri proizvođača iz Unije obuhvaćala su sve glavne vrste proizvoda i nalazila su se u četirima državama članicama. Od tih proizvođača, dva su bila mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi (8)). Privremeni uzorak činio je više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije u 2017. |
(11) |
Nakon utvrđivanja privremenog uzorka jedan od proizvođača u uzorku obavijestio je Komisiju da se pogrešno nazvao MSP-om, a to zapravo nije. Kako bi zadržala reprezentativni uzorak, Komisija je izmijenila privremeni uzorak tako što je uključila jedan dodatni MSP (9). Konačni uzorak uključivao je pet proizvođača iz Unije, od kojih dva MSP-a, koji obuhvaćaju sve glavne vrste proizvoda i nalaze se u pet država članica (10). Navedeni je uzorak činio više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije u 2017. |
(12) |
Kineska gospodarska komora za izvoz i uvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) dostavila je primjedbu na niski postotak reprezentativnosti društava u uzorku (više od 10 %) u usporedbi s početnim ispitnim postupkom (više od 20 %). Međutim, Komisija je smatrala da, s obzirom na rascjepkanost industrije keramičkih stolnih proizvoda i potrebu da se obuhvate i velika i mala društva koja proizvode različite vrste proizvoda u različitim državama članicama, uzorak obuhvaća najveći reprezentativni obujam prodaje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju. |
1.3.3.2. Odabir uzorka uvoznika
(13) |
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Komisiji se javilo 15 proizvođača, od kojih je 12 dostavilo zatražene informacije. S obzirom na broj odgovora, Komisija je odlučila ograničiti broj uvoznika koje će ispitati i odabrala je uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala dva društva koja odgovaraju najvećem reprezentativnom obujmu izvoza i prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju (11). Prema podacima iz faze odabira uzoraka društva u uzorku činila su 2–5 % uvoza predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
1.3.3.3. Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a
(14) |
Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt. |
(15) |
Obrasce za odabir uzorka vratila su 534 kineska proizvođača izvoznika/grupe proizvođača izvoznika i pristali na uključivanje u uzorak. Ti kineski proizvođači izvoznici zajedno su činili oko 82 % i 76 % kineskog obujma prodaje i vrijednosti keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nakon što je analizirala informacije koje su dostavili kineski proizvođači izvoznici, Komisija je odlučila ograničiti ispitni postupak na razuman broj proizvođačâ izvoznikâ odabirom uzorka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je 29. lipnja 2018. (bilješka u spisu br. t18.007505) na temelju najvećeg obujma prodaje u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije odabrala uzorak triju grupa proizvođačâ izvoznikâ. Prema Eurostatu tri su grupe u uzorku obuhvaćale oko 8,8 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (12). |
(16) |
CCCLA je dostavio primjedbu na niski postotak reprezentativnosti društava u uzorku u usporedbi s početnim ispitnim postupkom (gotovo 20 %). Međutim, Komisija je smatrala da je, s obzirom na rascjepkanost industrije keramičkih stolnih proizvoda, odabir triju najvećih grupa prema njihovoj deklariranoj izvoznoj prodaji u Uniju bio najveći reprezentativni obujam izvoza koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju. |
(17) |
Jedna od grupa u uzorku (13)25. srpnja 2018. obavijestila je službe Komisije o odluci da se povlači iz suradnje i da neće dostaviti odgovore na upitnik. Nakon toga Komisija je, u skladu s člankom 17. stavkom 4. osnovne uredbe, odlučila odabrati novi uzorak dodavanjem još jedne grupe, četvrte najveće prema prodaji u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (14). |
1.3.4. Upitnici i posjeti radi provjere
(18) |
Komisija je poslala upitnike trima grupama kineskih proizvođača izvoznika u uzorku i vladi NRK-a („kineskoj vladi”), petorima proizvođačima iz Unije u uzorku i dvama nepovezanim uvoznicima u uzorku. Potpune odgovore na upitnik dostavili su dvije grupe kineskih proizvođača izvoznika, četiri proizvođača iz Unije u uzorku i dva uvoznika iz uzorka. |
(19) |
Jedan mali proizvođač iz Unije obavijestio je Komisiju da neće moći dostaviti smisleni odgovor na upitnik pa je odustao od suradnje. Kako je postupak dotad već poodmakao, nije bilo moguće zamijeniti to društvo u uzorku. Povlačenje tog društva utjecalo je na reprezentativnost uzorka jer se smanjio na tri velika proizvođača i jednog MSP-a umjesto dvaju. No izmijenjeni je uzorak i dalje činio više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije u 2017., uključujući sve bitne segmente proizvoda (porculan, proizvodi od kremenaste gline i fajansa), velika društva i MSP-ove, te je zadržao reprezentativni geografski raspon (četiri države članice (15)). |
(20) |
Jedna je grupa kineskih proizvođača izvoznika u uzorku dostavila ozbiljno manjkave odgovore na upitnik jer nije ispunila dijelove povezane s domaćom prodajom i troškovima, zbog čega Komisija nije mogla prikupiti sve informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Komisija je stoga obavijestila tu grupu da nalaze, koji se odnose na tu grupu, može temeljiti na dostupnim činjenicama kako je predviđeno u članku 18. osnovne uredbe (16). |
(21) |
Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:
|
1.3.5. Zahtjev za povjerljivošću
(22) |
Slično zahtjevu koji su u početnoj fazi podnijeli proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 7., proizvođači iz Unije u uzorku zatražili su da njihov identitet bude povjerljiv zbog straha od moguće osvete kupaca ili konkurenata povezanih s ovim ispitnim postupkom, u skladu s člankom 19. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je pojedinačno ispitala osnovanost svakog zahtjeva za povjerljivošću. Utvrdila je da u svakom slučaju zaista postoje dokazi o znatnoj mogućnosti osvete i prihvatila da se imena tih društava ne otkriju (17). Povrh toga, Komisija je smatrala da nije prikladno otkriti pet država članica u kojima se nalaze sjedišta društava u uzorku jer bi se i time neizbježno otkrilo identitet predmetnih društava. |
(23) |
CCCLA je prije i poslije konačne objave tvrdio da je neobjavljivanje identiteta proizvođača iz Unije u uzorku teška povreda pravâ na obranu drugih zainteresiranih strana. Prvo, tvrdio je da nisu dane nikakve informacije o vezama proizvođača iz Unije s kineskim društvima u istom sektoru. No u bilješci u spisu s ocjenom dokaza koje su iznijeli proizvođači iz Unije, Komisija je navela da postoje veze s kineskim društvima kojima bi otkrivanje identiteta proizvođača iz Unije moglo naštetiti (18). Drugo, CCCLA je uputio kritiku da bi ga anonimnost spriječila da iznese smislene primjedbe o reprezentativnosti uzorka, da odredi proizvodi li društvo u uzorku brendirane ili nebrendirane proizvode i da provjeri točnost Komisijinih nalaza o šteti. |
(24) |
Prema sudskoj praksi Suda Europske unije zaštita pravâ na obranu mora prema potrebi biti usklađena s načelom povjerljivosti, koje je posebno utvrđeno u članku 19. osnovne uredbe (19). Iako je na temelju tog usklađivanja dopušteno zaprimanje sažetaka informacija koji nisu povjerljivi (na primjer u obliku rasponâ i/ili indeksiranih dijelova podataka) ako takve informacije ne bi dovele do objavljivanja poslovnih tajni, ono nije apsolutno. |
(25) |
Primjenjujući to načelo Komisija je osigurala da se tijekom trenutačnog ispitnog postupka sva relevantna pitanja mogu provjeriti i riješiti u dokumentaciji dostupnoj na uvid zainteresiranim stranama. Ta dokumentacija sadržava bilješke o odabiru uzorka i njegovoj reprezentativnosti, otvorene podneske proizvođača iz Unije u uzorku s rasponima i/ili indeksiranim informacijama i drugu relevantnu komunikaciju s tim društvima i njihovim predstavnicima, kao što je postotak brendiranih proizvoda koje su proizvela različita društva u uzorku. Pri odabiru društava u uzorku ili određivanju Komisijinih nalaza u pogledu štete upotrijebljeni su samo one informacije čija je otvorena verzija otkrivena zainteresiranim stranama. Objavljivanje imena tih društava zainteresiranim stranama stoga ne bi pružilo nikakve dodatne informacije koje bi bile relevantni za provjeru točnosti Komisijinih nalaza. Komisija je stoga smatrala da su informacije u dokumentima koji su otkriveni zainteresiranim stranama dovoljne za ispunjavanje pravâ na obranu zainteresiranih strana, dok bi otkrivanje imena proizvođačâ iz Unije istima vjerojatno prouzrokovalo nepopravljivu i prekomjernu gospodarsku štetu. Zahtjev je stoga odbačen. |
1.3.6. Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe
(26) |
Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
(27) |
Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače u NRK-u da dostave informacije iz Priloga III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na ulazne elemente za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Dva proizvođača koja su poslala odgovore za odabir uzorka dostavila su i informacije iz Priloga III. |
(28) |
Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. U tom je upitniku kineska vlada bila pozvana iznijeti stajališta o dokazima iz podnositeljeva zahtjeva ili o bilo kojem drugom dokazu iz dokumentacije o postojanju znatnih poremećaja, što je konkretno obuhvaćalo i izvješće, te o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. Nije primljen nikakav odgovor. |
(29) |
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
(30) |
Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. |
(31) |
Komisija je 18. srpnja 2018. objavila prvu bilješku u dokumentaciji (20) („bilješka od 18. srpnja”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Na temelju odgovora na Prilog III. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je popisala sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila tri moguće reprezentativne zemlje: Brazil, Tajland i Tursku. |
(32) |
Komisija je svim zainteresiranim stranama dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe CCCLA-a i podnositelja zahtjeva. |
(33) |
Komisija se o primjedbama zainteresiranih strana očitovala u drugoj bilješci (21) o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednost od 9. listopada 2018. („bilješka od 9. listopada”). U bilješci od 9. listopada Komisija je navela popis faktora proizvodnje te zaključila da je u toj fazi Turska najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe CCCLA-a i podnositelja zahtjeva. U ovoj su Uredbi te primjedbe razmotrene u odjeljku 3.2.3. u nastavku. |
1.3.7. Daljnji postupak
(34) |
Komisija je 26. travnja 2019. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje od 20 dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu. Na CCCLA-ov zahtjev 17. svibnja 2019. održano je saslušanje. |
(35) |
Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. |
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(36) |
Predmetni proizvod jednak je proizvodu iz početnog ispitnog postupka, odnosno keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih mlinaca za kavu, keramičkih brusilica za noževe, keramičkih brusilica, keramičkih kuhinjskih alata namijenjenih rezanju, mljevenju, ribanju, struganju i guljenju te plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 i ex 6912 00 29 (oznake TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 i 6912002910), podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetni proizvod”). |
(37) |
Keramički stolni i kuhinjski proizvodi mogu biti od porculana (uključujući koštani porculan), obične keramike, kremenaste gline, fajansa ili fine keramike ili drugih materijala. Krajnji keramički proizvod ovisi o vrsti i sastavu glavnih sirovina kao što su glina, kaolin, glinenac (feldšpat) i kvarc. |
(38) |
Keramički stolni i kuhinjski proizvodi prodaju se u mnogo različitih oblika koji suse mijenjali s vremenom. Koriste se na mnogim mjestima, npr. u kućanstvima, hotelima, restoranima ili ustanovama za njegu, i namijenjeni su prvenstveno dodiru s hranom. |
2.2. Istovjetni proizvod
(39) |
Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a te keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se u Uniju uvoze iz NRK-a imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja te iste osnovne krajnje namjene. Ti se proizvodi stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
(40) |
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka dampinga iz NRK-a. |
3.1. Suradnja društava u uzorku
(41) |
Prema podacima Eurostata Kina je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izvezla 376 421 tona keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniju ukupne vrijednosti 671 978 000 EUR. U istom razdoblju deklarirani obujam i vrijednost izvoza kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju bili su292 866 tona i 484 020 950 EUR, što je 78 %, odnosno 72 %. U rascjepkanoj industriji kao što su keramički stolni proizvodi to se može smatrati visokom razinom suradnje. |
(42) |
Istovremeno, jedna od četiriju grupa u uzorku povukla se iz suradnje i nije dostavila odgovore na upitnik, a druga je dostavila ozbiljno manjkave odgovore na upitnik pa Komisija nije mogla prikupiti sve podatke koje je smatrala potrebnima. Nadalje, treća grupa u uzorku odlučila se povući iz suradnje tijekom posjeta radi provjere (22). Tijekom provjere te grupe Komisija je utvrdila da se podaci dostavljeni u odgovoru na upitnik ne mogu dovoljno provjeriti zbog manjka dokaza na kojima se temelje.. Konkretno, društvo nije dostavilo dokumente koji dokazuju obujam proizvodnje, kao ni dokumente o isporuci sirovina/gotovih proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U poslovnim prostorima tog društva nisu bili dostupni ni određeni elektronički dokumenti, kao što su narudžbenice i ugovori o kupnji povezani s opskrbnim transakcijama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, za najmanje jednu transakciju dostavljeni dokumenti nisu odgovarali provjerenim informacijama/dokumentima koje je Komisija zaprimila od dobavljača toga društva. Svi ti nalazi potkrepljuju zaključak da dostavljeni podaci nisu bili pouzdani i da je dio proizvodnje i podrijetla izvozne prodaje u EU-u tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka bio netočno deklariran. |
(43) |
Stoga tri od četiriju grupa u uzorku unatoč početnom pristanku na kraju nisu surađivale u ispitnom postupku. Komisija je obavijestila predmetna društva, kao i kineska tijela (23), da u skladu s člankom 18. osnovne uredbe svoje nalaze u pogledu nastavka i/ili ponavljanja dampinga može temeljiti na dostupnim činjenicama. |
3.2. Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(44) |
Prema članku 2. stavku 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici.” |
(45) |
Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
(46) |
Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku na temelju dostupnih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna. |
3.2.2. Postojanje znatnih poremećaja
3.2.2.1. Uvod
(47) |
Članak 2. stavak 6.a točka (b) osnovne uredbe glasi: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:
|
(48) |
U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog ili više tih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici predmetnog proizvoda. Doista, budući da taj popis nije kumulativan, za utvrđivanje znatnih poremećaja nije potrebno uzeti u obzir sve elemente. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog elementa s popisa ili više njih mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svi se zaključci o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) moraju donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako kad je koncept „socijalističkog tržišnog gospodarstva” sadržan u kineskom Ustavu i cjelokupni pravni sustav vladi daje znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. |
(49) |
U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.” |
(50) |
Komisija je u tom pogledu prethodno izradila „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” (dalje u tekstu „Izvješće”). Izvješće upućuje na postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje u mnogim ključnim faktorima proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i pojedinim sektorima (kao što je sektor keramike). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja. Zahtjev je sadržavao i relevantne dokaze koji dopunjuju Izvješće. |
(51) |
Zahtjev je išao u prilog spomenutim navodima o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), dopunjujući tako Izvješće. |
(52) |
Kao prvo, podnositelj zahtjeva iz odjeljka 3.B.i. zahtjeva naveo je postojanje znatnih poremećaja u Kini kako je utvrđeno u Izvješću. Podnositelj zahtjeva te je informacije opširnije iznio u zasebnom dokumentu priloženom njegovu zahtjevu („izvješće ThinkDeska”) (24). |
(53) |
Na temelju navedenih dokumenata podnositelj zahtjeva naveo je da postoje poremećaji u pogledu faktora proizvodnje. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da postoje veze među kineskim oblikovateljima politika i upravnim odborima društava koja proizvode stolne i kuhinjske proizvode te ih opisao kao „razmjerno velike”. |
(54) |
U podnositeljevu zahtjevu navedeni su i primjeri znatne državne potpore proizvođačima stolnih i kuhinjskih proizvoda tijekom posljednjih godina. U izvješću ThinkDeska naglašene su financijske nagrade i mjere potpore koje kineska tijela dodjeljuju sektoru keramike. Nadalje, u tome se izvješću upućuje na postojanje ekonomske politike za jačanje inovativnih kapaciteta i modernizaciju tehnologija u sektoru keramike. U tom pogledu spominju se određene mjere financijske potpore koje dodjeljuju vlade na svim administrativnim razinama (25). |
(55) |
Među ostalim mjerama potpore, podnositelj zahtjeva dokazao je postojanje potpore vlade za izvoz u obliku smanjenja PDV-a ili osiguranja izvoznih kredita preko Kineskog društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) u državnom vlasništvu, što su mjere od kojih su kineski proizvođači keramike ostvarili korist (26). Nadalje, u izvješću ThinkDeska govori se u prilog tome da je važnost industrije keramike za lokalna gospodarstva dovela do snažne financijske i nenovčane potpore regionalnih vlada (27). Usto, poduzećima se dodjeljivala financijska potpora u vezi s komercijalizacijom, patentima, zaštitnim znakovima (28). |
(56) |
Podnositelj zahtjeva oslonio se na Izvješće i izvješće ThinkDeska za tvrdnju o trenutačnoj dominantnoj ulozi države u kineskom gospodarstvu i zaključio da je sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podložan znatnim poremećajima tržišta. |
(57) |
Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvatila je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. |
(58) |
Na temelju odjeljka 5.2.2. Obavijesti o pokretanju postupka i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, sve su zainteresirane strane bile pozvane u trenutku pokretanja postupka da ospore, komentiraju ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Tu mogućnost nije iskoristio nijedan proizvođač izvoznik. Usto, proizvođači izvoznici bili su izričito pozvani u upitniku za proizvođače izvoznike da iznesu tvrdnje i potkrijepe ih dokazima ako smatraju da znatni poremećaji nisu utjecali na sve njihove troškove ili dio njih. Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da njegovi troškovi za sirovine nisu bili narušeni. No unatoč izričitom traženju uoči provjere nije dostavio nikakve dokaze u prilog tome na licu mjesta. Čak je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., odlučio potpuno prestati surađivati. |
(59) |
Nakon objave CCCLA je ustvrdio da Antidampinškim sporazumom nije propisana postupovna prepreka u obliku iznošenja primjedbi na izvješće. Komisija je napomenula da je ta tvrdnja povezana sa CCCLA-ovim stajalištem o usklađenosti nove metodologije s WTO-om, o čemu se govori u uvodnim izjavama 126. i 127. u nastavku. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
(60) |
CCCLA je nakon objave tvrdio i da kineski proizvođači izvoznici nisu ni u jednom trenutku dobili razumnu priliku da dokažu da ih nisu pojedinačno pogodili znatni poremećaji iz Izvješća i izvješća ThinkDeska. Nadalje, CCCLA je tvrdio da, za razliku od metodologije primjenjive na Kinu na temelju članka 2. stavka 7. prethodne verzije osnovne uredbe koja je omogućivala da se pojedinačnim izvoznicima odobri tretman tržišnog gospodarstva ako za to dostave dokaze, prema novoj antidampinškoj metodologiji EU-a (Uredba (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017.), pojedinačni izvoznik više nije imao priliku dokazati da bi mogao imati tretman odvojen od navodnog općeg stanja u zemlji. Stoga je CCCLA tvrdio da je Komisija prekršila načela dobre uprave, zakonitog postupanja i prava na obranu za sve kineske proizvođače izvoznike te prekršila članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
(61) |
Komisija podsjeća da se načelo dobre uprave, kad znači izraz specifičnog prava kao što je pravo na to da se predmet obradi nepristrano, pravično i u razumnom roku, kako je propisano u članku 41. Povelje o temeljnim pravima, mora smatrati pravilom prava EU-a kojem je svrha dodjela prava pojedincima. No prema sudskoj praksi, načelom dobre uprave samim po sebi ne dodjeljuju se prava pojedincima, osim ako je ono izraz specifičnih prava (29). U vezi s tim treba napomenuti da su, protivno CCCLA-ovim tvrdnjama, u okviru ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera sve strane imale mogućnost iznošenja primjedbi o postojanju znatnih poremećaja, njihovoj povezanosti s predmetnim proizvodom i njihovu utjecaju na poslovanje. Proizvođači izvoznici mogli su odgovoriti na odjeljak F-5 u upitniku. Jedan je proizvođač izvoznik mogao pokušati dati dokaze u prilog svojoj tvrdnji da troškovi sirovina nisu narušeni. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., nijedna strana nije odlučila to učiniti. Zato se te zainteresirane strane za tvrdnju o znatnim poremećajima za predmetne proizvođače izvoznike ne mogu pozvati na načelo dobre uprave, kako je uređeno u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Usto, teorijski argumenti na temelju apstraktnih usporedba različitih verzija antidampinških propisa nisu relevantni u kontekstu članka 41. Povelje jer je Komisija pravno obvezna pridržavati se propisa koji su na snazi. S obzirom na to, Komisija još napominje da se, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) drugom podstavku treće alineje osnovne uredbe, domaći troškovi izvoznika mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti „samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i odgovarajućih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni”. To znači da se pojedinačno stanje proizvođača izvoznika može uzeti u obzir ako je taj uvjet ispunjen pa će se njegovi vlastiti troškovi upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, Komisija podsjeća da se CCCLA ne može pozivati na postupovno pravo koje na njega ne utječe osobno i štetno kako ne bi mogao tvrditi da se krši specifično pravo koje je osobno za njegove članove. |
(62) |
Stoga je Komisija odbacila tvrdnju da je bio prekršen članak 41. Povelje. |
3.2.2.2. Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Narodnoj Republici Kini
(63) |
Kineski se gospodarski sustav temelji na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu „pokretačka je sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (30). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (31). |
(64) |
Usto, prema kineskom zakonodavstvu socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine (KPK). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Zbog izmjene kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a postala je još naglašenija jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (32). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta. |
(65) |
Kineska država provodi intervencijsku ekonomsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (33). Kineska tijela vlasti primjenjuju mnogobrojne ekonomske intervencijske instrumente, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja. |
(66) |
Prvo, na razini opće administrativne kontrole kinesko se gospodarstvo usmjerava složenim sustavom industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno zahvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te su prisutni na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju postići. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim planskim ciklusima, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju zapravo prilagođavati poslovne aktivnosti stvarnosti nametnutoj sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.5. u nastavku). (34). |
(67) |
Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da ponajprije ocjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) (35). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (36). |
(68) |
Treće, na razini regulatornog okruženja državne intervencije u gospodarstvu imaju različite oblike. Naprimjer, pravila o javnoj nabavi redovito služe za ispunjenje ciljeva politike među kojima nije gospodarska učinkovitost, što potkopava tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. No priroda tih ciljeva nije jasno definirana pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (37). Slično tome, u području ulaganja kineska vlada održava znatnu kontrolu i utjecaj nad svrhom i visinom državnih i privatnih ulaganja. Tijela vlasti upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (38). |
(69) |
Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se omogućuju i potiču mnogobrojne vladine intervencije. Takve znatne vladine intervencije u opreci su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, što dovodi do poremećaja u djelotvornoj raspodjeli sredstava u skladu s tržišnim načelima (39). |
3.2.2.3. Znatni poremećaji prema članku 2. stavku 6.a točki (b) prvoj alineji osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice, odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice.
(70) |
U NRK-u su poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države, odnosno poduzeća koja država politički nadzire ili im pruža smjernice, ključan dio kineskog gospodarstva. |
(71) |
Kad je riječ o državnom vlasništvu, teško je donijeti opće zaključke o uzorcima vlasništva s obzirom na to da je kineska industrija stolnih i kuhinjskih proizvoda vrlo rascjepkana. U podnositeljevu zahtjevu analizirano je devet navedenih društava, koja su razmjerno veliki proizvođači kuhinjskih i stolnih proizvoda te izvoze znatan dio proizvodnje. Prema podnositelju zahtjeva u osam od devet tih društava država je u vrijeme analize imala udio do 5 %, dok su u devetom društvu različita tijela u državnom vlasništvu imala kumulativni udio od gotovo 50 % (40). Kapitalni ulozi države u ostalim vodećim društvima proizvođačima keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda (41) u rasponu su od 46,5 % u društvu Jiangsu Gaochun (42) i više od 30,34 % u društvu Jingdezhen Redleaf Ceramics (43) do 33 % u društvu Sanyuan Ceramics (44). Komisija na raspolaganju nema podatke o ostalim kineskim društvima u tom sektoru. Dokazi u dokumentaciji stoga ne podupiru nalaz o znatnom državnom vlasništvu u industriji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. |
(72) |
Kad je riječ o kontroli države, vlada i KPK održavaju strukture koje im jamče stalan utjecaj nad poduzećima u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju operativnih odluka. Elementi koji upućuju na postojanje vladina nadzora nad poduzećima u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda dodatno su razrađeni u odjeljku 3.2.2.4. u nastavku. |
(73) |
Kad je riječ o državnom političkom nadzoru i davanju smjernica u sektoru keramike, analiza je iznijeta u odjeljcima 3.2.2.4 i 3.2.2.5 u nastavku. S obzirom na učestale vladine intervencije u sektoru keramike, kako je opisano u nastavku, čak ni proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. |
(74) |
Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da na tržištu keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u NRK-u u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su pod kontrolom kineske vlade, odnosno poduzeća koja kineska vlada politički nadzire ili im pruža smjernice. |
3.2.2.4. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove
(75) |
Kineska država može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Naime, ćelije KPK-a u poduzećima, državnima i privatnima, još su jedan važan način na koji država može utjecati na poslovne odluke. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (45)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se taj uvjet u prošlosti nije strogo poštovao niti nametao. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao političko načelo. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (46). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju zadnju riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (47). Ta se pravila općenito primjenjuju u cijelom kineskom gospodarstvu, u svim sektorima, uključujući i sektor keramike. Stoga je utvrđeno da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda i dobavljače njihovih ulaznih elemenata. |
(76) |
Konkretno u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda postoji tijesna povezanost odlučivanja u društvima koja su aktivna u tom sektoru i države, osobito KPK-a. U izvješću ThinkDeska navedena su imena osoba koja su na rukovodećim položajima u šest tih društava, a obavljaju ili su obavljale državne ili javne funkcije (48). Komisija je na temelju drugih izvora za tri vodeća proizvođača keramičkih stolnih proizvoda utvrdila sljedeće: predsjednik upravnog odbora i glavni direktor društva u uzorku Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd., jednog od najvećih izvoznika na tržište Unije, bio je delegat na 11. Nacionalnom narodnom kongresu Kine (49) te član 12. Narodnog kongresa provincije Guangdong (50), predsjednik drugog navedenog društva Guangdong – Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd. – bio je delegat na spomenutom 12. Narodnom kongresu provincije Guangdong (51), predsjednik navedenog društva Guangdong Sitong Group Co., Ltd. bio je i član Pokrajinskog odbora Chaozhou Narodne političke savjetodavne konferencije (52), a potpredsjednik i glavni direktor istoga društva istovremeno je bio član Stalnog odbora 13. Narodnog pokrajinskog kongresa Chaozhou (53). Usto, Komisija je utvrdila da su svi kandidati koji su 2018. bili izabrani kao neovisni direktori u odboru društva Songfa Ceramics Co. Ltd. članovi KPK-a (54). |
(77) |
Komisija je za društvo Songfa Ceramics utvrdila da je 2017. i 2018. primilo financijske transakcije koji su u njihovim financijskim izvješćima definirani kao „subvencije za troškove aktivnosti članova Partije povezane s ‚dvjema novim vrstama organizacija’” (55). Izraz „dvije nove vrste organizacija” definira državnu politiku usmjerenu na stvaranje organizacija mještana (zapravo ćelija Partije) u korporativnim poduzećima i u „društvenim organizacijama” (56). Bez obzira na količinu financijskih transakcija društvu Songfa, već to što one postoje dokazuje tijesnu povezanost poduzeća koja proizvode keramiku i KPK-a, kao i činjenicu da KPK razvija svoje aktivnosti unutar društva. |
(78) |
Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (57). |
(79) |
Na temelju svega navedenog Komisija je zaključila je da zbog prisutnosti države u društvima u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda te u financijskom sektoru i drugim sektorima ulaznih elemenata, u kombinaciji s okvirom opisanim u odjeljku 3.2.2.3. i u odjeljcima u nastavku, kineska vlada može utjecati na cijene ili troškove. |
3.2.2.5. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta
(80) |
Smjer kineskog gospodarstva uvelike određuje razrađen sustav planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti tijela središnje i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima su obvezni, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (58). |
(81) |
Kineski sektor keramike, uključujući proizvodnju keramičke robe široke potrošnje kao što su keramički stolni i kuhinjski proizvodi, radno je intenzivan sektor koji u Kini ima tradicionalnu vrijednost pa zato kineska država pomoću različitih planskih dokumenata strogo nadgleda, usmjerava i vodi njegov razvoj (59). Proizvodnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda uređena je Kineskim pravilnikom za lake industrije, i to preko krovnog instrumenta 13. plana razvoja lake industrije za razdoblje 2016.–2020. U tom se planu navodi je za sve obuhvaćene sektore (pa tako i za sektor stolnih i kuhinjskih proizvoda) u njega ugrađen duh odluka donesenih na Nacionalnom kongresu KPK-a i nizu plenarnih sjednica 18. Kongresa Partije. Njime su uvedene mnogobrojne odredbe za obuhvaćene sektore (uključujući sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda) u pogledu upravljanja ponudom i potražnjom, korporativnog ustroja, upravljanja vrijednosnim lancem, obrazaca izvoza te proizvodnje i investicijskog planiranja. U predmetnim sektorima propisuje godišnji ciljani rast dodane vrijednosti od 6–7 %. Nabrojan je i niz mjera potpore kojima je cilj da poduzeća u lakoj industriji postanu međunarodno konkurentna (60). Za sektor keramike utvrđene su veoma podrobne odredbe o razvoju proizvoda. Među ostalim, u pogledu keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda država nalaže „razvoj prioritetnih proizvoda koji troše manje resursa, kao što su visokokvalitetni koštani porculan, porculan s velikim udjelom kvarca, porculan od talka, porculan s velikim udjelom glinenca i ekološki keramički proizvodi za kućanstvo bez teških metala, jačanje kapaciteta poduzećâ za inovaciju proizvodnje i dizajn, podizanje dodane vrijednosti proizvoda, jačanje uloge naslijeđa i razvoja tradicionalnih tehnika umjetničke keramike, oblikovanje u prvom redu kvalitetne umjetničke keramike, razvijanje u prvom redu iznimno kvalitetnih keramičkih materijala visoke čistoće izvanrednih svojstava kao što su visoka čvrstoća, otpornost na visoke temperature, otpornost na koroziju, otpornost na toplinske udare, otpornost na rastaljene metale itd., zatim visokokvalitetnih keramičkih materijala za izmjenu topline, novih visokokvalitetnih keramičkih membranskih materijala, visokokvalitetnih keramičkih materijala za kućanstvo” (61). Sadržava i odredbe o izvoznim aktivnostima društava: „[…] Aktivno osvajati nova tržišta i tržišta u nastajanju, kao što su Bliski istok, Rusija, Afrika, Europa, jugoistočna Azija, zapadna Azija, Južna Amerika, Srednja Amerika itd.”, „jačati suradnju međunarodnih proizvodnih kapaciteta, pomagati poduzećimâ s poznatim brendovima da izađu [na strana tržišta], otvarati centre za logistiku i distribuciju na glavnim prodajnim tržištima, […]” (62). U Planu se, kao jedna od mjera za postizanje tih ciljeva, propisuju kineski instrumenti za upravljanje ulaskom na tržište, osobito propisi kojima se ograničavaju ulaganja u određene sektore: „Državno Vijeće jasno određuje, u obliku popisa, industrije, područja, poslovne sektore u kojima su operacije ulaganja zabranjene ili ograničene.” Nadalje, država u Planu navodi niz mjera potpore koje će biti na raspolaganju predmetnim sektorima (pa tako i proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda) kao što su fondovi za inovacije, povlašteni zajmovi, izvozni poticaji, financijski transferi, porezne olakšice, olakšice u troškovima korištenja zemljišta ili programi stabilizacije zapošljavanja. Dokazi u dokumentaciji koju je podnositelj dostavio u zahtjevu, a na temelju godišnjih izvješća nekoliko društava koja proizvode keramičke stolne i kuhinjske proizvode, uključuju primjere navedenih mjera potpore (63). |
(82) |
Intervencija kineske vlade u sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda očita je ne samo na temelju opisanog središnjeg Plana nego i na temelju cijelog niza planskih dokumenata koji se diktiraju s vrha, a izdani su na svim razinama – od nacionalne do lokalne. Dobar primjer je provincija Guangdong, u kojoj je najviše proizvođača izvoznika koji surađuju u ovom ispitnom postupku i u kojoj se proizvodi najviše keramičkih proizvoda u Kini (64). U toj je provinciji za taj sektoru u razdoblju 2016.–2018. na snazi bio regionalni plan – Akcijski plan za preobrazbu i tehnološku modernizaciju industrije keramike u provinciji Guangdong (dalje u tekstu: Akcijski plan Guangdonga) (65). U skladu sa središnjim planskim dokumentima Akcijskim planom Guangdonga propisuje se ponajprije, kao jedan od glavnih ciljeva, „stalno optimiranje struktura industrije: znatnim povećanjem udjela […] proizvoda s visokom dodanom vrijednosti, izgradnjom najmanje dviju pokaznih baza za novi model industrijalizacije, promicanjem najmanje: dvaju industrijskih klastera s više od 50 milijardi CNY, 1–2 poduzeća (grupe) s glavnim godišnjim poslovnim prihodom većim od 10 milijardi CNY, i 40 poduzeća s glavnim godišnjim poslovnim prihodom većim od 1 milijarde CNY” (66). Navedenim Akcijskim planom nadalje se nalaže „poboljšanje razine razvoja industrije”, među ostalim: „optimiranjem industrijskih klastera: daljnjim ubrzavanjem izgradnje baza za proizvodnju keramike kao što su Foshan, Chaozhou, Meizhou and Qingyuan”, „proširivanjem lanca vrijednosti industrije: aktivnom integracijom u globalni lanac vrijednosti industrije keramike” [i] „aktivnim sudjelovanjem u međunarodnim razmjenama i suradnji: iskorištavanjem dviju vrsta izvora (67) i dviju vrsta tržišta (68), provođenjem strategije izlaska, povećavanjem međunarodne konkurentnosti industrije” (69). U Akcijskom planu Guangdonga, u skladu sa središnjim 13. petogodišnjim planom za lake industrije, utvrđuju se posebne smjernice za razvoj proizvoda koje trebaju prihvatiti proizvođači keramike iz Guangdonga: „Kad je riječ o keramici za kućanstvo (umjetničkoj keramici): proizvoditi vrhunske, potpune komplete proizvoda te keramiku za kućanstvo pretvorenu u umjetničke proizvode i umjetničku keramiku pretvorenu u proizvode za kućanstvo, zajednički razvijati materijale kao što su staklena keramika, pojačani porculan, koštani porculan, porculan obogaćen magnezijem, porculan s visokim udjelom kvarca, visokokvalitetni emajl itd., razviti kvalitetne glazure u boji” (70). Naposljetku, Akcijskim planom utvrđena je specifična podjela uloga za provedbu njegovih odredbi pa su sljedeći izvršni zadaci dodijeljeni ovako: Komisija za ekonomske i informacijske tehnologije Provincije zadužena je za „vođenje koordinacije i usmjeravanje transformacije i modernizacije industrije keramike u cijeloj provinciji”, Odjel za zaštitu okoliša Provincije za „nadgledanje i usmjeravanje lokalnih tijela za zaštitu okoliša koja, u skladu sa zakonom, nastavljaju ocjenjivati i odobravati zaštitu okoliša, autorizaciju za zaštitu okoliša i svakodnevni nadzor te upravljanje projektima industrije keramike”, Odjeli za zemljište i resurse, financije, oporezivanje i električnu energiju za „obavljanje dužnosti tako da se relevantne politike propisno provode”, a nadležna gospodarska tijela i tijela za informacijsku tehnologiju svakoga grada za „blisku koordinaciju i suradnju relevantnih odjela te zajedničko upravljanje kako bi se u skladu s planiranim rasporedom ključni projekti transformacije i nadogradnje poduzeća pokrenuli što prije” (71). |
(83) |
Kako je ilustrirano u prethodnoj uvodnoj izjavi o provinciji Guangdong, upravljanje sektorom keramike u toj provinciji spušta se na lokalnu razinu. Primjerice, proizvođači keramičkih proizvoda u gradu Chaozhouu, jednoj od ključnih lokacija za proizvodnju keramike (72) (spomenuti u Akcijskom planu Guangodnga), moraju se usto pridržavati lokalnog sektorskog plana: Plana i akcijskog plana grada Chaozhoua za transformaciju i tehnološku modernizaciju sektora keramike (73) (dalje u tekstu: „Akcijski plan Chaozhoua”), koji je pak posljedica dopisa o općem industrijskom planu za grad (13. petogodišnji plan gospodarskog i društvenog razvoja grada Chaozhoua) (74). Akcijskim planom Chaozhoua ponajprije se daju konkretne upute o tome što bi grad trebao postići u pogledu industrijske strukture i proizvodnje – ciljevi su bili, naprimjer, da u gradu radi najmanje pet proizvođača s godišnjom vrijednošću proizvodnje većom od 500 milijuna CNY ili najmanje deset društava uvrštenih na burzu (uz pomoć posebnih državnih mjera (75)) do 2018. Akcijskim planom Chaozhoua regulirani su također ciljevi grada u pogledu strukture proizvoda: do kraja planskog razdoblja najmanje 10 % velikih poduzeća mora upotrebljavati visoku tehnologiju, dok udio novouvedenih proizvoda mora biti najmanje 10 % prometa (76). |
(84) |
Chaozhou nije jedini grad u kojem poslovanje društava ovisi o državnom planiranju: na proizvođače keramike u gradu Foshan, još jednom od glavnih sjedišta proizvodnje keramike iz Akcijskog plana Guangdonga, primjenjuje se Općinski plan Foshana za razvoj suvremene industrije keramike 2010.–2020. („Plan Foshana”) (77). U tom dokumentu navodi se da je lokalnu industriju potrebno preoblikovati „u skladu s principom ‚podupiranja velikog broja poduzeća, transformacije i modernizacije pojedinih poduzeća, transformacije i eliminiranja niza poduzeća’ kako bi se sadašnja industrije keramike postupno transformirala iz jeftine u skupu industriju” (78). Planom Foshana utvrđeni su rasponi kvantitativnih i kvalitativnih ciljeva proizvodnje za lokalna društva koje treba ostvariti postupno: do 2012. „zadržati stabilan razvoj i umjeren rast industrije tako da se ostvari prihod od 72 milijarde CNY, postići da 10 društava ima godišnju vrijednost proizvodnje veću od 1 milijarde CNY, postupno uvoditi industriju visokokvalitetne građevinske keramike, sanitarne keramike, umjetničke keramike, posebne keramike i kreativnu industriju keramike”, do 2015. „zadržati stabilan razvoj i umjeren rast industrije tako da se ostvari prihod od 80 milijarde CNY, barema dva društva moraju imati godišnju vrijednost proizvodnje veću od 2 milijarde CNY, a15 društava veću od 1 milijarde CNY [i] znatno se mora povećati relativni udio visokokvalitetne građevinske keramike, sanitarne keramike, umjetničke keramike, posebne keramike i kreativne industrije keramike u cijeloj keramičkoj industriji”, a srednjoročno i dugoročno (2016.–2020.) u skladu s Planom Foshana: „obujam proizvodnje mora biti takav da se održi vodeći položaj Kine u industriji keramike te činiti važan udio svjetske industrije keramike, [a] indikatori kao što su ukupna vrijednost i obujam keramičkih proizvoda, dobit, udio rashoda za istraživanje i razvoj, ukupni gospodarski sadržaj itd., moraju dosegnuti razmjerno visoku razinu kako bi Foshan postao svjetski ‚glavni grad keramike’” (79). |
(85) |
Komisija je smatrala da su prethodni dokazi o sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda dovoljni kako bi se smatralo da javne politike i mjere utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru keramike. |
(86) |
U svakom slučaju, kad je riječ o poremećaju sirovina, CCCLA je tvrdio da neće biti nikakvih poremećaja sirovina u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. CCCLA nije dostavio dokaze kojima bi potkrijepio tu tvrdnju. Komisija napominje da je, premda takvu analizu nije trebalo provesti za sirovine u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije da bi se utvrdilo da javne politike utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru stolnih proizvoda, utvrdila golem broj dokumenta i mjera javne politike koje mogu utjecati na slobodno djelovanje tržišnih sila na tržištu sirovina za proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. |
(87) |
Kad je riječ o kremenu (oznaka HS 250510), koji se naveliko upotrebljava u kineskoj industriji keramike, u Sveobuhvatnom planu za mineralne resurse 2016.–2020. provincije Jiangxi (80), (81) kremeni prah navodi se kao jedan od minerala kojim se upravlja državnim politikama, osobito onoj prema kojoj se trebaju povećati sigurnost i kapacitet opskrbe (82). Kremeni prah naveden je i u Državnom kvantitativnom mehanizmu za regulaciju razvoja i korištenja kao jedan od minerala čije je rudarenje i razvoj potrebno poticati (83). Kremeni pijesak za keramiku naveden je i u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse 2016.–2020. (84) kao jedan od minerala na koje se primjenjuju minimalni kriteriji veličine za otvaranje rudnika (85). |
(88) |
Bentonit (oznaka HS 250810), još jedna sirovina koja se upotrebljava u procesima proizvodnje određenih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, u Sveobuhvatnom planu za mineralne resurse provincije Jiangxi (vidjeti gore) naveden je kao jedan od minerala čiji se razvoj i istraživanje moraju ubrzati „kako bi se prednost u pogledu resursa što prije pretvorila u gospodarsku prednost” (86). |
(89) |
Pigmenti (oznaka HS 320710), koji se naveliko rabe u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, u Razvojnom planu za industriju, tehnologiju i inovacijske kapacitete (2016.–2020.) (87) navedeni su kao jedno od prioritetnih razvojnih područja petrokemijske i kemijske industrije, uz državnu uputu u planu da se „postigne održiva proizvodnja od oko 1 000 tona ftalocijaninskih pigmenata, heterocikličkih organskih pigmenata i ostalih vrsta organskih pigmenata” (88). |
(90) |
Kad je riječ o sirovoj sadri (oznaka HS 252010), ta se sirovina navodi u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse (vidjeti gore) kao jedan od minerala na koji se primjenjuju minimalni kriteriji veličine za otvaranje rudnika (89). |
(91) |
Naposljetku, kaolin (oznaka HS 2507), jedna od glavnih sirovina u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, reguliran je s nekoliko regionalnih i lokalnih planskih dokumenata o upravljanju vađenjem i proizvodnjom. Točnije, u Planu za mineralne resurse (2016.–2020.) (90) provincije Guangxi (91) utvrđene su odredbe za sirovinsku bazu kaolina u okrugu Hepu, koje podrazumijevaju „širenje vađenja kaolina u Hepu, povećanje kapaciteta i razine duboke obrade kaolina te usmjeravanje na razvoj građevinske i sanitarne keramike, keramike za kućanstva i umjetničke keramike, industrije kaolina za papir i slikanje te daljnje povećanje dodane vrijednosti mineralnih proizvoda, uspostavu 8 do 10 temeljnih poduzeća za duboku obradu kaolina i pretvoriti Hepu u ključnu bazu proizvodnje kaolina na razini zemlje do 2020” (92). Sadržava i odredbe usmjerene na uređenje struktura i kapaciteta industrijskog vađenja, uključujući i one u pogledu opskrbe kaolinom: „U skladu s potrebama gospodarskog i društvenog razvoja snažno promičemo razvoj specifičnih obilježja, prednosti i perspektivnih industrija mineralnih resursa. usredotočiti se na minerale kao što je […] kaolin, […], uzimajući u obzir stanje resursa, u područjima čiji okoliš to može podnijeti i sveobuhvatnom logističkom potporom promicati gradnju tržišno konkurentnih velikih i srednjih rudnika, stvoriti učinkovitu koncentraciju industrije i prilagođavati opseg razvoja s ciljem povećanja kapaciteta opskrbe, rudarenja i iskorištavanja ključnih minerala” (93). Naposljetku, Planom se regulira minimalni proizvodni kapacitet za rudarska društva zadavanjem najmanjeg obujma rudarenja prema kategoriji društva, uključujući proizvodnju kaolina (94). |
(92) |
Tržište za proizvodnju kaolina obuhvaćeno je i Planom za mineralne resurse (2016.–2020.) provincije Guangdong (95), koji je od osobite važnosti jer je provincija Guangdong ključna za proizvodnju keramike (vidjeti uvodnu izjavu 82.). Slično prethodno opisanom Planu provincije Guangxi, Planom provincije Guangdong utvrđuju se brojne odredbe o vođenju i planiranju vađenja i proizvodnje minerala, uključujući i one za kaolin. Među ostalim, u smjernicama se konkretno utvrđuje: „(…) ubrzavanje strateških djelovanja i ostvarivanja ciljeva radi napretka u pogledu istraživanja minerala, istraživanja resursa, rudarenja i planova zaštite” ili „daljnje poticanje strukturnih reformi opskrbe” (96). |
(93) |
Kao i u slučaju proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, planski dokumenti o kaolinu sežu od razine predmetne provincije do mjesne razine. Primjerice, grad Beihai u provinciji Guangxi (vidjeti gore) ima vlastiti plan posvećen upravljanju mineralnim resursima (97) sa stavkama o vađenju i proizvodnji kaolina. Konkretno, navedenim se planom za gradsku industrijsku strukturu utvrđuju sljedeći ciljevi u pogledu rudarenja, proizvodnje i iskorištavanja mineralnih resursa: „do 2020. postići stabilan gospodarski razvoj rudarske industrije cijeloga grada, u rudarskoj industriji postići vrijednost proizvodnje od 450 milijuna CNY i obujam proizvodnje minerala od 9 milijuna tona”, te sljedeći industrijski ciljevi, uključujući one za kaolin i kremeni pijesak: „na temelju postojećih rudarskih kapaciteta usredotočiti se na vađenje i upotrebu kaolina i kremenog pijeska za staklo [i] uspostaviti najveće sjedište za obradu, uvoz i izvoz kaolina (keramičke zemlje), kremenog pijeska visokog stupnja čistoće i drugih neželjeznih mineralnih proizvoda, najveće sjedište proizvodnje keramike i najveće sjedište proizvodnje cementa” (98). U planu su i ciljevi za 2025., uključujući one za povećanje upotrebe i proizvodnje: „snažno razvijati rudarenje i upotrebu neželjeznih i građevnih materijala, usmjeriti se na razvoj industrija za duboku obradu kao što su kaolin, kremeni pijesak za staklo itd., težiti postizanju vrijednosti proizvodnje industrije minerala od 600 milijuna CNY do 2025., […], učinkovito i znatno širiti te industrijalizirati rudarenje, znatno povećati ekonomično i intenzivno iskorištavanje mineralnih resursa”. U planu se navodi i jasan cilj lokalnih tijela, a to je „postići sveobuhvatno upravljanje industrijom minerala” (99). Jedan od elemenata na kojima se temelji politika upravljanja jest regulacija strukture i obujma proizvodnje lokalne industrije: „Odrediti jedno ključno područje rudarenja za cijeli grad: ključno područje rudarenja kaolina za Hepu koje obuhvaća 542,49 km2. U tim se ključnim područjima rudarenja trenutačno nalazi šest velikih rudnika kaolina. Do 2020. broj rudnika kaolina u tom ključnom području rudarenja ograničiti na 8 ili manje, a opseg proizvodnje na veliki ili srednji. Od tih 8 predviđenih, 7 područja već je određeno, a jedno se još mora odrediti” (100). |
(94) |
Kako je prikazano u prethodno navedenim planskim dokumentima, čini se da kineska vlada usmjerava razvoj sektora keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u skladu sa širokim rasponom instrumenata politike i direktiva koji se, među ostalim, odnose na: sastav i restrukturiranje tržišta, sirovine, ulaganja, upravljanje kapacitetima, asortiman proizvoda, geografske lokacije, modernizaciju itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira širok raspon aspekata razvoja i funkcioniranja tog sektora (101). Trenutačni problem viška kapaciteta u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, opisan u odjeljku 3.3.1. u nastavku, nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja (102). |
(95) |
Ukratko, Komisija je utvrdila da je kineska vlada uspostavila javne politike koje utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, uključujući sirovine u tom sektoru. |
3.2.2.6. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu
(96) |
Prema informacijama u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva kao što su pravedno podmirivanje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. Broj stečaja i dalje je izrazito malen u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, a jedan je od razloga niz nedostataka u postupcima u slučaju nesolventnosti koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Usto, država i dalje ima jaku i aktivnu ulogu u tim postupcima i često izravno utječe na njihov ishod (103). |
(97) |
Zatim, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (104). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. Te se odredbe, međutim, redovito ne poštuju s obzirom na to da određeni kupci zemljišta dobivaju besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (105). Nadalje, tijela vlasti često nastoje ostvariti specifične političke ciljeve, kao što je provedba gospodarskih planova pri dodjeli zemljišta (106). |
(98) |
Prema tome, kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne djeluje kako treba pa nastaju poremećaji održavanju solventnosti inače nesolventnih društava i pri ustupanju prava na korištenje zemljištem u NRK-u. Ti se zakoni primjenjuju i na proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Nadalje, Komisija je već ranije utvrdila da je taj sektor ostvario korist od poslova u vezi s ustupanjem prava na korištenje zemljištem,a koji su bili podložni poremećajima u državi (107). |
(99) |
S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuća primjena propisa o stečaju i vlasništvu u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. |
3.2.2.7. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća
(100) |
Sustav tržišno utemeljenih plaća u Kini se ne može u potpunosti razviti jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), ponajprije onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (108). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat, no ta organizacija nije neovisna o državnim tijelima i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (109). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstva kojim se lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup socijalnoj zaštiti i drugim koristima. Zbog toga su radnici koji nemaju prijavljeno boravište na lokalnom području obično u nesigurnom radnom odnosu i zarađuju manje od osoba s prijavljenim boravištem (110). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini. |
(101) |
Kako je prethodno navedeno, radna snaga čini znatan udio u trošku proizvodnje proizvoda iz postupka revizije jer je riječ o radno intenzivnom procesu. Na sektor keramike, uključujući proizvodnju stolnih proizvoda, primjenjuje se opisani kineski sustav zakonodavstva o radu. Poremećaji u troškovima plaća stoga izravno (pri proizvodnji predmetnog proizvoda) i neizravno (pri pristupu kapitalu ili ulaznim materijalima od društava na koje se primjenjuje isti sustav rada u Kini) utječu na sektor. |
(102) |
S obzirom na to Komisija je zaključila da su troškovi plaća u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda narušeni. |
3.2.2.8. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi
(103) |
Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu. |
(104) |
Prvo, kineskom financijskom sustavu svojstven je jak položaj banaka u državnom vlasništvu (111), a one pri odobravanju financijskih sredstava uz gospodarsku održivost projekta u obzir uzimaju i druge kriterije. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu zapravo imenuje KPK) (112) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (113). To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (114). |
(105) |
Iako se uviđa da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka zbog trgovinske zaštite, upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata. |
(106) |
Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalim, i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene snažno upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima. |
(107) |
Zbog toga se daje prednost kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih društava s dobrim vezama i društava u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu. |
(108) |
Drugo, troškovi zaduživanja umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Vidljivo je to u nedavnom rastu zaduženosti poduzeća u državnom sektoru unatoč oštrom padu profitabilnosti, što upućuje na to da mehanizmi koji se primjenjuju u bankarskom sustavu ne djeluju u skladu s uobičajenim komercijalnim praksama. |
(109) |
Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala. |
(110) |
Opći kreditni rast u Kini upućuje na smanjenje učinkovitosti raspodjele kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagao porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su se stvorila tzv. „zombi društva”, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo niti je riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci. |
(111) |
Unatoč koracima koji su nedavno poduzeti radi liberalizacije tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni sustavni problemi i poremećaji izazvani neprestanim uplitanjem države u tržišta kapitala. |
(112) |
Proizvodnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ili dobavljači sirovina i ostalih ulaznih elemenata isto tako ostvaruju korist od tog financijskog sustava. Konkretno, određeni kineski proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda posljednjih su godina dobivali državnu potporu u netržišnim uvjetima koja je imala obilježja financijske potpore dodijeljene po nekomercijalnim uvjetima (115). Stoga ta potpora i prethodno opisana opća znatna vladina intervencija u financijskom sustavu izrazito utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
(113) |
S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda imaju pristup financijskim sredstvima koja odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na neki drugi način ne djeluju neovisno o državi. |
3.2.2.9. Sustavnost opisanih poremećaja
(114) |
Komisija je primijetila da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima 3.2.2.2. –3.2.2.5. i u Dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima 3.2.2.6. –3.2.2.8. i u Dijelu B Izvješća. |
(115) |
U primjedbama od 30. srpnja 2018. na bilješku od 18. srpnja 2018. CCCLA se usprotivio primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Smatrao je da bi Komisija prvo trebala provjeriti navodni znatan poremećaj u kineskoj industriji keramičkih stolnih proizvoda i donijeti pouzdanu odluku, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 6.a točkom (a), prije nego što iz alternativnih izvora potraži podatke o trošku proizvodnje. U dodatnim primjedbama od 13. kolovoza 2018. CCCLA je objasnio da kineski proizvođači uvoznici obično ne uvoze 15 sirovina koje se upotrebljavaju za predmetni proizvod nego ih kupuju na lokalnom tržištu. Usto, tvrdio je da „podnositelj pritužbe nije tvrdio da postoji znatan poremećaj na kineskom tržištu sirovina, kao ni Komisija u svom ‚izvješću o zemljama’ u vezi s mogućim poremećajem u Kini u pogledu sirovina u industriji keramike.” Stoga, prema CCCLA-u, nije bilo razloga trenutačne domaće kupovne cijene kineskih izvoznika za 15 spomenutih sirovina zamijeniti uvoznim cijenama za Brazil, Tajland i Tursku. To je ponovljeno u primjedbama od 19. listopada 2018., prema kojima bi Komisija trebala istražiti trenutačne kupovne cijene kineskih proizvođača izvoznika za njihove sirovine. |
(116) |
Komisija je pozvala CCCLA da tvrdnju potkrijepi „točnim i odgovarajućim dokazima” kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe. Međutim, to nisu učinili ni CCCLA ni bilo koje društvo u uzorku koja pripadaju CCCLA-u, a jedno od društava u uzorku prekinulo je suradnju tijekom provjere na licu mjesta. |
(117) |
Komisija podsjeća da je za proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda potreban širok raspon ulaznih elemenata. Društva u uzorku te su ulazne elemente nabavljala u Kini. Kad proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda kupe/ugovore nabavu tih ulaznih elemenata, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Naprimjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi uzeti zajam koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Usto, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
(118) |
Zbog toga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene predmetnog proizvoda nego su i troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, radnu snagu itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječe znatna vladina intervencija, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Doista, opisane vladine intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinom provode se u cijelom NRK-u. To znači, naprimjer, da je ulazni element koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u Kini izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente za dobivanje ulaznih elemenata itd. |
3.2.2.10. Primjedbe nakon objave o nalazima znatnih poremećaja
(119) |
Nakon objave CCCLA je iznio nekoliko primjedbi o Komisijinoj primjeni članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
(120) |
Najprije je naveo da Komisijini nalazi o postojanju znatnih poremećaja u kineskom sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda nisu u skladu sa standardima objektivnih izvora i dovoljne dokazne vrijednosti jer se uglavnom temelje na Izvješću Komisije i izvješću ThinkDeska. Izvješće Komisije nije činilo objektivnu analizu gospodarstva i ekonomske politike u Kini nego je samo služilo tome da podnositelju zahtjeva olakša podnošenje dovoljnih dokaza o znatnim poremećajima, a Komisiji utvrđivanje nalaza o tome. Slično tome, smatra CCCLA, izvješće ThinkDeska podnositelju je olakšalo pripremu zahtjeva, a Komisiji utvrđivanje nalaza o postojanju znatnih poremećaja u kineskoj industrije keramike i stolnih proizvoda. U tom smislu, prema CCCLA-u, oba su dokumenta sastavljena sa specifičnom svrhom pa ih se nije moglo smatrati objektivnima i bilo je vjerojatno da su u njima izostavljeni činjenični elementi u analizi postojanja znatnih poremećaja. Usto, pripremljeni su znatno prije pokretanja ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera i CCCLA je ustvrdio da Komisija nije utvrdila nikakve nalaze koji već nisu sadržani u tim dokumentima. |
(121) |
Komisija je podsjetila da je njezino Izvješće skup dokaza koji je unesen u dosje ispitnog postupka kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točke (c) osnovne uredbe. Izvješće je objavljeno 21. prosinca 2017. pa su svi (ne samo strane u konkretnom antidampinškom ispitnom postupku) imali priliku dostaviti primjedbe, usprotiviti se i dopuniti dokaze iz Izvješća. Komisija do danas nije primila nikakav doprinos koji bi osporio objektivnost Izvješća. Povrh toga, ni CCCLA nije dostavio nikakve specifične elemente koji opovrgavaju dokaze ili pravne zaključke iz Izvješća. Prema tome, nije obrazloženo zašto bi Izvješće bilo neobjektivno pa je tvrdnja o njegovoj nepouzdanosti odbačena. Slično tome, CCCLA je mogao osporiti svaki činjenični ili pravni element u izvješću ThinkDeska i svaki drugi podnesak podnositelja zahtjeva. Budući da to udruženje nije detaljnije objasnilo zašto informacije u izvješću nisu objektivne, odbijena je tvrdnja da je Komisija trebala odbaciti to izvješće. |
(122) |
CCCLA-u je sporno bilo i to što su oba izvješća bila sastavljena znatno prije pokretanja ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Ustvrdio je da Komisija nije utvrdila nikakve nalaze koji već nisu sadržani u tim dokumentima. |
(123) |
Komisija se nije složila s tim stajalištem. U ovom ispitnom postupku utvrdila je da su relevantni dokazi iz Izvješća prikladni i primjenjivi na trenutačni ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera pa ih je uzela u obzir pri procjenjivanju postojanja znatnih poremećaja u NRK-u. Slično tome, Komisija je iskoristila sadržaj izvješća ThinkDeska kao smjernice za ispitivanje dodatnih elemenata koji su posebno relevantni za sektor keramičkih kuhinjskih i stolnih proizvoda. Komisija se nadalje pozvala na znatne dodatne dokaze i istraživanje ponajprije iz Odjeljka 3.2.2.5. o povezanosti horizontalnih poremećaja u Kini i predmetnog sektora, koji su mnogo opsežniji od dokaza u Izvješću i izvješću ThinkDeska. To je istraživanje Komisiji omogućilo mnogo dodatnih nalaza o postojanju znatnih poremećaja u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Stoga je Komisija odbacila CCCLA-ov zahtjev. |
(124) |
CCCLA je tvrdio i da su nalazi o znatnim poremećajima utvrđeni bez ikakve kvantitativne analize. Prema njegovu mišljenju analiza takvih poremećaja trebala bi biti potkrijepljena usporedbom cijena ili troškova koje su prijavili pojedinačni proizvođači izvoznici s cijenama ili troškovima na slobodnom tržištu kako bi se donio sud o važnosti poremećaja. |
(125) |
U prvoj rečenici članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe propisuje se: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije.” Druga rečenica te odredbe smjernica je Komisiji o tome kako bi trebala procijeniti postojanje znatnih poremećaja: „pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više […] elemenata” navedenih u alinejama članka 2. stavka 6.a točke (b). Stoga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 48. i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisijina procjena postojanja takvih znatnih poremećaja rezultat je opće procjene relevantnih elemenata navedenih u alinejama te odredbe učinjene baš radi usporedbe cijena ili troškova proizvođača izvoznika s nenarušenim cijenama ili troškovima na slobodnom tržištu. Nadalje, kako je također navedeno u uvodnoj izjavi 48., općom procjenom postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i stanje u zemlji izvoznici te cjelokupni pravni sustav koji vladi daje znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. Standard koji se zahtijeva u propisima je da jedan od „mogućih” učinaka jednog ili više kriterija navedenih u alinejama članka 2. stavka 6.a točke (b) narušava cijene i troškove, no u propisima nema nikakvog zahtjeva da se provede stvarna kvantitativna analiza na temelju usporedbe nenarušenih referentnih cijena i troškova s cijenama i troškovima proizvođača izvoznika radi utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u predmetnoj zemlji i predmetnom sektoru. Ta je tvrdnjastoga odbačena. |
(126) |
Naposljetku, CCCLA je tvrdio da nakon prestanka važenja odjeljka 15. Protokola o pristupanju Narodne Republike Kine WTO-u (dalje u tekstu „Protokol”) EU ne bi trebao odstupati od uobičajene metodologije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, odnosno upotrebe samo domaćih cijena i troškova zemlje izvoznice, osim ako Antidampinškim sporazumom nije dopušteno drukčije. S obzirom na to, EU bi trebao slijediti standardnu metodologiju u skladu s člankom 2. antidampinškog sporazuma. Povrh toga, CCCLA je tvrdio i da u tom sporazumu „nije propisana materijalna mogućnost utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja”. Budući da u Antidampinškom sporazumu ili GATT-u iz 1994. nema pravne osnove za takvu konkretnu radnju, nalazi o postojanju znatnih poremećaja i, kao posljedica tih nalaza, izračun uobičajene vrijednosti nisu u skladu s člancima 1., 2., 6.1. i 18.1. Antidampinškog sporazuma. |
(127) |
U ovom je slučaju Komisija primijenila relevantna pravila iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Zakonodavac EU-a ta je pravila donio uzimajući potpuno u obzir obveze EU-a na temelju prava WTO-a. Komisija je napomenula da u pravu WTO-a nema apsolutnog pravila da se uobičajena vrijednost uvijek izračunava na temelju domaćih cijena i troškova. Nadalje, Komisija se nije složila s mišljenjem da odjeljak 15. Protokola više ne bi bio bitan za dampinške ispitne postupke koji se odnose na Kinu i podsjetila da je o tome još u tijeku spor u okviru WTO-ova sustava za rješavanje sporova u kojem je branila to stajalište pozivajući se na tekst točke (d), njezinu svrhu i povijest pregovora o toj odredbi. Stoga je Komisija odbacila te tvrdnje. |
3.2.2.11. Zaključak
(128) |
Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. do 3.2.2.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o kineskoj intervenciji općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru keramike (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
(129) |
Stoga je Komisija pristupila izračunu uobičajene vrijednosti isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti, odnosno u ovom slučaju na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u nastavku. |
3.2.3. Reprezentativna zemlja
3.2.3.1. Opće napomene
(130) |
Nakon što je na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe utvrdila da znatni poremećaji utječu na cijene i/ili troškove u kineskom sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunala uobičajenu vrijednost na temelju troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. |
(131) |
Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija:
|
(132) |
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., Komisija je u bilješci od 18. srpnja obavijestila zainteresirane strane da je utvrdila tri zemlje koje bi mogle biti reprezentativne, a to su Brazil, Tajland i Turska te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože druge zemlje. CCCLA i podnositelj zahtjeva dostavili su niz primjedbi o zemljama koje bi mogle biti reprezentativne, no nijedan nije predložio drugu zemlju. |
3.2.3.1. Stupanj gospodarskog razvoja sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a
(133) |
Brazil, Tajland i Turska pripadaju među zemlje kojima je stupanj gospodarskog razvoja sličan kineskom, odnosno Svjetska banka ih je svrstala u kategoriju zemalja s „višim srednjim prihodima”. |
(134) |
CCCLA je iznio primjedbu (117) da je u 2017. turski BND po stanovniku bio znatno viši od onoga u Kini ili Brazilu. Slično tomu, podnositelj zahtjeva napomenuo (118) je da je u 2016. brazilski BDP po stanovniku bio vrlo sličan kineskom, dok je turski BDP po stanovniku bio znatno viši. Stoga su obje stranke tvrdile da taj kriterij ne ide u prilog Turskoj. |
(135) |
U osnovnoj uredbi govori se o odgovarajućoj zemlji koja je na sličnom stupnju gospodarskog razvoja. Dakle, osnovnom se uredbom ne nalaže Komisiji da odabere zemlju čija je razina BND-a ili BDP-a po stanovniku najsličnija kineskoj razini. Relevantni je kriterij sličnost stupnja gospodarskog razvoja. Kako bi se utvrdila takva sličnost, pri utvrđivanju više potencijalno odgovarajućih zemalja na sličnom stupnju razvoja za relevantno je razdoblje primjereno upotrijebiti klasifikaciju višeg srednjeg prihoda Svjetske banke jer se ona temelji na nekoliko objektivnih ekonomskih kriterija. Budući da su sve tri zemlje uvrštene u istu kategoriju baze podataka Svjetske banke, smatra se da sve ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Komisija je stoga zaključila da sve tri zemlje u jednakoj mjeri ispunjavaju taj kriterij pa je ta primjedba odbačena. |
3.2.3.2. Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji.
(136) |
Gotovo sve zemlje u svijetu proizvode određene količine proizvoda iz postupka revizije. Na temelju analize dostupnih podataka, a osobito onih iz bazâ podatakâ Global Trade Atlas („GTA”) (119) i Orbis Bureau van Dijk („Orbis”) (120), Komisija je za ovaj ispitni postupak kao moguće reprezentativne zemlje utvrdila Brazil, Tajland i Tursku. |
(137) |
CCCLA je u primjedbama izrazio zabrinutost zbog velikih razlika između prosječnih uvoznih cijena za faktore proizvodnje koje su prijavili Brazil, Tajland i Turska. Tvrdio je da su te razlike uglavnom posljedica količine uvoza. U pravilu niže količine uvoza privlače više cijene. CCCLA je usto izrazio sumnju u točnost uvoznih cijena izraženih na razini oznake sa 6 znamenki Harmoniziranog sustava (HS) i pozvao Komisiju da upotrijebi višu razinu oznaka s 8 znamenki. Kad je riječ o dostupnosti financijskih podataka, CCCLA je primijetio da se dobit i troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi Turske i Brazila temelje samo na jednom društvu ili dva pa na njih mogu utjecati povremeni faktori (kao što je prodaja brendiranih proizvoda), dok se podaci za Tajland temelje na prosjecima osam društava. Stoga je CCCLA tvrdio da je trebalo izabrati Tajland. |
(138) |
S druge strane, podnositelj zahtjeva tvrdio da je za reprezentativnu zemlju trebalo odabrati Brazil. Tvrdio je kako se čini da dva od osam tajlandskih društava koja je Komisija odabrala ne proizvode proizvod iz postupka revizije i da za Tajland nisu dostupni noviji financijski podaci. Podnositelj zahtjeva spomenuo je i da u početnom ispitnom postupku jedan tajlandski proizvođač nije dostavio dovoljno podrobne podatke. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su troškovi prodaje, administrativni i opći troškovi te dobit brazilskog proizvođača koji je predložen u zahtjevu za reviziju najviše u skladu s troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima proizvođača iz Unije i dobiti koja se može očekivati ako ne bude dampinškog uvoza. Primijetio je i da su vrijednosti prosječnih troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti tajlandskih proizvođača preniske te da su za dva proizvođača prijavljene razine dobiti ispod ciljane dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku. Tvrdio je i da je brazilski proizvođač kojeg je on predložio mogao pripremiti i dostaviti zatražene podatke o troškovima. |
(139) |
U odgovoru na te tvrdnje Komisija je primijetila da razlike u prosječnim uvoznim cijenama same po sebi ne znače da su podaci nepouzdani. Ako su uvozne količine faktora proizvodnje dovoljno reprezentativne i nema drugih posebnih okolnosti zbog kojih bi bile nereprezentativne ili neprikladne, ne postoji objektivan razlog da se isključi njih ili bilo koju od predloženih zemalja. Kad je riječ o razini klasifikacije, Komisija nastoji upotrijebiti najprikladniju i najpodrobniju moguću razinu na temelju podataka koji su dostupni u dokumentaciji. Kineski proizvođači izvoznici dosad su dostavili kineske razine oznaka s 8 znamenki, koje u većini slučajeva zapravo odgovaraju oznaci HS sa 6 znamenki jer su zadnje dvije znamenke bile „00”. Komisija je, u slučajevima u kojima je to bilo moguće, utvrdila i upotrijebila ekvivalentne razine oznaka s 8 znamenki u nomenklaturi reprezentativne zemlje. Zbog izostanka bilo kakvih konkretnih tvrdnji o bilo kojem konkretnom faktoru proizvodnje Komisija je upotrijebila podatke kako je podrobnije objašnjeno u uvodnoj izjavi 155. |
(140) |
Nadalje, to što su se financijski podaci (kao što su prosječni troškovi prodaje, administrativni i opći troškovi te dobit) za Tajland temeljili na više društava nego podaci za druge dvije zemlje samo po sebi ne znači da su bili pouzdaniji. U svakom slučaju, osnovnom se uredbom zahtijevaju „relevantni podaci” koji moraju biti „dostupni”, ali se ne specificira da to treba biti najširi skup podataka. Nadalje, dostupnost revidiranih financijskih izvješća turskih društava omogućava Komisiji da prema potrebi iz financijskih podataka isključi utjecaj bilo kakvog izvanrednog događaja ili aktivnosti. Isto se ne može reći za društva iz drugih dviju zemalja. Najpodrobniji podaci bili su, dakle, dostupni za tursko društvo. Na temelju toga tvrdnje CCCLA-a su odbačene. |
(141) |
Kad je riječ o tvrdnji podnositelja zahtjeva u pogledu razina troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti brazilskog proizvođača, Komisija je primijetila da pitanje jesu li razine troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti u skladu s onima proizvođača iz Unije ili njihovih očekivanja nije relevantno za odabir najprikladnije reprezentativne zemlje. Nadalje, suprotno tvrdnji podnositelja zahtjeva, financijski podaci i podaci o troškovima brazilskog proizvođača utvrđeni u zahtjevu za reviziju nisu bili javno dostupni. Zbog toga su tvrdnje podnositelja zahtjeva odbačene. |
(142) |
Komisija je pomno analizirala sve relevantne podatke dostupne u dokumentaciji koji se odnose na sve faktore proizvodnje u svim trima mogućim reprezentativnim zemljama i primijetila sljedeće:
|
(143) |
Na temelju zajedničkog učinka svih tih faktora Komisija je smatrala da je Turska najprikladnija reprezentativna zemlja za ovaj ispitni postupak. Komisija je u bilješci od 9. listopada obavijestila zainteresirane strane o namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju i pozvala zainteresirane strane da se očituju. |
(144) |
U primjedbama (123) na bilješku od 9. listopada podnositelj zahtjeva tvrdio da je Komisija u odabiru najprikladnije reprezentativne zemlje upotrijebila samo dva od četiriju kriterija utvrđenih člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Podnositelj zahtjeva zatražio je da Komisija objavi konačne i ažurirane referentne vrijednosti za sve faktore proizvodnje na temelju kojih se utvrđuje uobičajena vrijednost. Naposljetku, podnositelj zahtjeva zatražio je od Komisije da procijeni utjecaj na uobičajenu vrijednost nedavnih političkih i gospodarskih razvoja u Turskoj koji su uzrokovali znatan pad vrijednosti turske lire. |
(145) |
U odgovoru na te primjedbe Komisija je potvrdila da su, kako je već objasnila u uvodnim izjavama od 133. do 142., sva tri glavna kriterija bila pomno analizirana pri odabiru reprezentativne zemlje. Četvrti kriterij odgovarajuće razine socijalne zaštite i zaštite okoliša primjenjiv je samo u slučajevima u kojima nijedna zemlja ne može biti odabrana na temelju prvih triju kriterija, što nije bio slučaj u ovom ispitnom postupku. Kako je i sam podnositelj zahtjeva priznao, do devalvacije turske lire došlo je nakon razdoblja ispitnog postupa revizije, stoga Komisija nije vidjela razlog da ocijeni njezin utjecaj na uobičajenu vrijednost. Zahtjev podnositelja da mu se dostave podaci i izvori različitih faktora proizvodnje nije sadržavao argumente povezane s izborom reprezentativne zemlje i Komisija se o njemu očitovala u tablici 1. u nastavku. |
(146) |
CCCLA se u primjedbama (124) nije složio sa dijelom zaključka Komisije prema kojem sve tri moguće reprezentativne zemlje u jednakoj mjeri ispunjavaju prvi kriterij sličnog stupnja gospodarskog razvoja. CCCLA je tvrdio da Komisija samo na temelju klasifikacije višeg srednjeg prihoda Svjetske banke ima bazu od 56 zemalja, među kojima se za mnoge (kao što su Ekvatorska Gvineja, Fidži, Maršalovi Otoci, Nauru i Sveta Lucija) sigurno ne bi moglo smatrati da imaju stupanj gospodarskog razvoja sličan Kini. Nadalje, CCCLA nije se složio s Komisijom da je samo Turska imala javno dostupne podatke o troškovima rada. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, CCCLA se pozvao na drugi ispitni postupak (125) u kojem je kao reprezentativna zemlja bio predložen Tajland. Naposljetku, CCCLA je tvrdio da je razlog relativno visoke vrijednosti troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti turskih proizvođača (u usporedbi s prosječnim vrijednostima tajlandskih i/ili kineskih proizvođača) to što turski proizvođač prodaje uglavnom brendirane proizvode koji privlače više cijene. Prema CCCLA-u s obzirom na to da kineski proizvođači izvoznici nisu izvozili brendirane proizvode, njihova se struktura troškova i dobiti razlikuje od one turskoga društva, pa nije primjereno da se kineski podaci zamijene turskima. Kako bi potkrijepio tu tvrdnju, CCCLA se pozvao na usklađivanje na nižu vrijednost brazilske uobičajene vrijednosti zbog brendiranja u početnom ispitnom postupku. Komisija je zadržala stajalište da je svaka zemlja jednako ispunjavala kriterij sličnog stupnja gospodarskog razvoja jer su sve bile razvrstane u zemlje s visokim srednjim prihodima. Odluka o najprimjerenijoj reprezentativnoj zemlji nije donesena u izolaciji, nego kao kombinirana procjena triju kriterija navedenih u uvodnoj izjavi (131.) i kako je objašnjeno u bilješci od 9. listopada. |
(147) |
Kad je riječ o tvrdnji o javno dostupnim podacima, Komisija je naglasila da odabir najprimjerenije reprezentativne zemlje ovisi od slučaja do slučaja, a pritom se u obzir uzimaju, među ostalim, druge specifičnosti proizvoda iz postupka revizije, razdoblje ispitnog postupka revizije i druge specifičnosti slučaja. To što je jedna zemlja izabrana u jednom slučaju stoga ne znači da će ona biti najbolji izbor i u drugom slučaju. No u slučaju na koji se pozvao CCCLA, Turska nije bila među mogućim razmatranim zemljama, stoga se nije biralo između Tajlanda i Turske. Komisija podsjeća da odabir reprezentativne zemlje ovisi o konkretnom slučaju. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 142., Komisija je odabrala Tursku na temelju kombiniranog učinka niza faktora, od kojih je jedan doista bio dostupnost podataka specifičnih za pojedini sektor o radnom vremenu i troškovima rada na razini društva (za razliku od plaća). CCCLA nije dostavio nikakve slične dostupne podatke za Tajland, a ni Komisija nije uspjela pronaći tako podrobne podatke. |
(148) |
Tvrdnja o neprimjerenosti podataka o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti turskoga proizvođača zbog brendiranja nije bila u dovoljnoj mjeri potkrijepljena. Konkretno, CCCLA nije pokazao zašto bi i u kojoj mjeri prodaja brendiranih proizvoda predmetnom društvu uzrokovala više troškove prodaje, administrativne i opće troškove. Usto, Komisija je smatrala da nema dovoljno dokaza u dokumentaciji za tvrdnju da bi tursko društvo prodavalo samo ili uglavnom brendirane proizvode. Naprotiv, Komisija je utvrdila da podaci na internetskim stranicama turskoga društva upućuju (126) na to da društvo Kutahya Porselen Sanayi A.S. prodaje brendirane i nebrendirane proizvode. Stoga su tvrdnje podnositelja zahtjeva i CCCLA-a odbačene. |
(149) |
Nakon objave CCCLA je tvrdio da je tijekom RIPR-a turska lira prema euru oslabjela za 25 %. Tako velik pad navodno je imao golem utjecaj na troškove i cijene u Turskoj te najvjerojatnije uzrokuje poremećaje koji su „neusporedivo veći od bilo čega što Komisija pretpostavlja da je slučaj u Kini.” Tursku, prema tome, ne bi trebalo odabrati kao reprezentativnu zemlju. |
(150) |
Komisija je ponovila da je reprezentativna zemlja odabrana prema kriterijima iz uvodne izjave 131. Potencijalni utjecaj slabljenja valute nije među njima. Napomenula je i da je referentne vrijednosti izračunala na temelju mjesečnih tečajeva te otud izvukla prosjek za cijeli RIPR. Zbog toga je potencijalni utjecaj promjena tečaja na godišnju referentnu vrijednost bio ujednačen. U svakom slučaju, CCCLA nije dokazao kako bi pad vrijednosti turske lire doista utjecao na vrijednost faktora proizvodnje i ulaznih elemenata iz Turske te, ako bi, koliki bi bio stvaran utjecaj na te vrijednosti. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
(151) |
Nakon objave CCCLA je doveo u pitanje pouzdanost podataka o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti koje je dao turski proizvođač, tvrdeći da ne mogu biti realni jer bi posljedica troškova prodaje i administrativnih i općih troškova od 33,14 % bio bankrot, a tursko je poduzeće i dalje imalo dobit od 17,8 %. Postavio je pitanje mogu li se umjesto njih upotrijebiti podaci o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti iz druge reprezentativne zemlje. |
(152) |
Komisija je najprije napomenula da CCCLA nije dostavio nikakve dokaze u prilog toj tvrdnji te nije uputio ni na koji konkretan dio revidiranih financijskih izvješća turskog proizvođača iz kojeg bi se vidjelo da nisu pouzdani. Komisija u dokumentaciji nije imala nikakav dokaz da bi troškovi prodaje, administrativni i opći troškovi te dobit turskog društva mogli biti pod utjecajem npr. abnormalnosti u proizvodnom procesu. U svakom slučaju, Komisija je podsjetila da su podaci o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti tog društva bili izraženi kao postotak troškova prodane robe, a ne kao postotak prometa. Usto, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 222., pojedini proizvođači iz Unije u uzorku imali su sličnu razinu troškova prodaje te administrativnih i općih troškova, usporedivu s proizvođačima iz Kine u uzorku i financijskim izvješćima turskog društva. Komisija je stoga smatrala da su podaci o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti tog turskog društva razumni. Zbog toga je CCCLA-ova tvrdnja odbačena. |
3.2.3.3. Zaključak o reprezentativnoj zemlji
(153) |
Uzimajući u obzir prethodnu analizu i raspoložive podatke iz dokumentacije Komisija je upotrijebila podatke o Turskoj i turskom društvu Kutahya Porselen Sanayi A.S. kako bi utvrdila odgovarajuće troškove proizvodnje i prodaje u odgovorajućoj reprezentativnoj zemlji i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
3.2.4. Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti
(154) |
Komisija je u bilješci od 9. listopada navela da za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe namjerava upotrijebiti podatke o uvozu dostupne u bazi podataka GTA za sirovine, informacije koje je dostavio Turski zavod za statistiku („Turkstat”) (127) o radu, električnoj energiji i prirodnom plinu te financijske podatke turskoga društva Kutahya Porselen Sanayi A.S o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti koji su dostupni u njegovim revidiranim financijskim izvješćima objavljenima u bazi podataka Orbis. |
(155) |
U tablici u nastavku sažeti su faktori proizvodnje upotrijebljeni za izračun s pripadajućim oznakama HS ili nacionalnim oznakama u Kini odnosno Turskoj i jedinične vrijednosti iz baza podataka GTA ili Turkstat: Tablica 1. Faktori proizvodnje za keramičke stolne proizvode
|
3.2.4.1. Sirovine
(156) |
Čak i unutar jedne grupe proizvođačâ izvoznikâ bilo je znatnih razlika među društvima u pogledu sirovina koje upotrebljavaju, osobito za različite vrste glinâ i glazure. Konkretno, u grupi koja je surađivala Komisija je utvrdila da je jedno društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kupilo gotovu mješavinu, takozvanu „zelenu pastu” koja se sastoji od različitih vrsta gline, dok je drugo društvo kupilo odvojene pojedinačne sirovine i miješalo ih samo. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije to je društvo kupilo najmanje 25 različitih ulaznih materijala za svoju proizvodnju gline, od kojih je pet najvažnijih činilo 92 % ukupnog troška sirovina gline. Slično tomu, dok je jedno društvo kupilo gotove boje, drugo je kupilo gotovo 40 različitih ulaznih materijala za proizvodnju glazure, od kojih je pet najvažnijih činilo 90 % ukupnih troškova sirovina glazure ili boja. Komisija je zato upotrijebila pet najvažnijih inačica i u pogledu glinâ i u pogledu bojâ/glazure. Sličan je pristup upotrijebljen za proizvodnju kalupâ, pri čemu je jedan od 12 ulaznih materijala činio 97 % ukupnih troškova sirovina kalupa. Zato u tablici 1. nisu navedeni međumaterijali, glazure, kalupi i boje, nego najvažniji ulazni materijali za proizvodnju svakoga od njih. |
(157) |
Nenarušena jedinična cijena za sve je sirovine bila određena ponderiranom prosječnom uvoznom cijenom u reprezentativnu zemlju iz svih trećih zemalja. No uvoz iz NRK-a bio je isključen zbog postojećih znatnih poremećaja u toj zemlji kako je utvrđeno u prethodnom odjeljku 3.2.2.10. Prema potrebi je iz osnovnih podataka uklonjen nereprezentativni obujam s neopravdano visokim jediničnim cijenama. |
(158) |
Kako bi utvrdila nenarušene cijene sirovina u trenutku dostave proizvođaču izreprezentativne zemlje, Komisija bi uobičajeno pribrojala uvoznu carinu reprezentativne zemlje uvoznoj cijeni i procjeni troškova prijevoza. Međutim, u ovom slučaju, s obzirom na to da su dampinške marže, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 174., već bile tako visoke da su potvrdile postojanje dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povećanje dampinške marže zbog te prilagodbe nije relevantno za ishod ove revizije. |
(159) |
Kremeni podlošci smatraju se potrošnim materijalom i činili su oko [1–5 %] (128) ukupnog troška proizvodnje grupe Hunan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ti troškovi nisu pojedinačno zamijenjeni reprezentativnom referentnom cijenom. Umjesto toga postotak troška potrošnog materijala iznad troška sirovina proizvođača izvoznika zatim je prenesen na trošak sirovina utvrđen na temelju nenarušenih cijena. |
3.2.4.2. Radna snaga
(160) |
Turski zavod za statistiku objavljuje podrobne podatke o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila prijavljene plaće u proizvođačkom sektoru za 2016. za gospodarsku djelatnost C.23 (proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda) (129) u skladu s klasifikacijom NACE Rev.2 (130). Prosječna mjesečna vrijednost za 2016. propisno je korigirana za inflaciju tako što je upotrijebljen indeks cijena domaćih proizvođača (131) koji je objavio Turski zavod za statistiku. |
3.2.4.3. Električna energija
(161) |
Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Turskoj objavljuje Turski zavod za statistiku u redovitim priopćenjima za medije. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje u kuruš/kWh (132) objavljene 28. rujna 2018. (obuhvaća razdoblje ispitnog postupka revizije) (133). |
3.2.4.4. Prirodni plin
(162) |
Cijenu prirodnog plina za društva (industrijske korisnike) u Turskoj objavljuje Turski zavod za statistiku u redovitim priopćenjima za medije. Komisija je upotrijebila odgovarajući tarifni raspored na temelju slične razine potrošnje (134) koji obuhvaća razdoblje ispitnog postupka revizije (135). |
3.2.4.5. Voda
(163) |
Trošak vode za industrijsku upotrebu u Turskoj objavljuje Predsjedništvo Ureda za investicije Republike Turske (136) na temelju podataka iz triju regionalnih izvora, odnosno upravâ Istanbula, Eskișehira i Antalyje za vodu i kanalizaciju. Komisija je upotrijebila podatke Eskișehira jer se u toj regiji nalazi tursko društvo čiji su podaci o troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima te dobiti upotrijebljeni. |
3.2.5. Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit
(164) |
U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) četvrtim odlomkom osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
(165) |
Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, Komisija je upotrijebila financijske podatke turskoga društva Kutahya Porselen Sanayi A.S. Točnije, Komisija je upotrijebila vrijednosti troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti kako su prijavljene u revidiranim financijskim izvješćima društva za 2017. i u prvom tromjesečnom izvješću za 2018. Prema raspoloživim informacijama toga društva većina je poslovnih aktivnosti povezana s predmetnim proizvodom, a prema informacijama iz financijskih izvješća, tijekom tog razdoblja nije bilo izvanrednih događaja zbog kojih bi bila potrebna prilagodba podataka. Postotak troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti prilagođen je na razinu franko tvornica oduzimanjem troškova pakiranja i prijevoza od ukupnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te od prometa. |
(166) |
Zbog toga su sljedeće stavke pridodane nenarušenom trošku proizvodnje:
|
3.2.5.1. Izračun
(167) |
Komisija je za izračun uobičajene vrijednosti primijenila sljedeću metodologiju. Najprije je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Zatim je faktore uporabe utvrđene na razini proizvodnog procesa proizvođača izvoznika koji surađuje za materijale, radnu snagu, električnu energiju i vodu pomnožila s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima za reprezentativnu zemlju Tursku. Usto, za potrošni materijal (kremeni podlošci) iz uvodne izjave 159. Komisija je na nenarušene izravne troškove proizvodnje primijenila postotak jednak udjelu proizvodnje u troškovima proizvodnje koje je deklarirao proizvođač izvoznik. |
(168) |
Drugo, na utvrđene troškove proizvodnje Komisija je primijenila troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit društva Kutahya Porselen Sanayi A.S. |
(169) |
Na temelju togaa Komisija je za proizvođača izvoznika koji surađuje izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
3.2.6. Izvozna cijena
(170) |
Proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
3.2.7. Usporedba i dampinška marža
(171) |
Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost kako je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe na temelju cijena franko tvornica s izvoznom cijenom na razini franko tvornica u Uniju. |
(172) |
Radi pravedne usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Sve su izvozne prodaje bile na razini FOB pa je izvozna cijena prilagođena za unutarnji prijevoz, troškove manipuliranja i utovara, pakiranje, bankovne i kreditne troškove (u rasponu od 10 % do 15 %). |
(173) |
Pitanje je li potrebno prilagoditi uobičajenu vrijednost za djelomični povrat PDV-a na uvoz ostalo je otvoreno jer se dampinškim maržama već utvrdilo postojanje dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Povećanje dampinške marže zbog prilagodbe PDV-a stoga nije relevantno za ishod ove revizije. |
(174) |
Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža grupe Hunan izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je 35,1 %. |
3.2.8. Dampinška marža za ostale kineske proizvođače izvoznike
(175) |
Prema Eurostatu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna kineska izvozna cijena (CIF) predmetnog proizvoda za Uniju bila je približno 1,8 EUR/kg. To je ispod prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje u istom razdoblju, procijenjene na razini CIF, koja je iznosila [2,0–2,4 EUR/kg] (137). |
(176) |
Računajući s prosječnom uobičajenom vrijednosti proizvođača izvoznika koji surađuje i prosječnom kineskom izvoznom cijenom (prilagođenom na razinu franko tvornica na temelju raspoloživih podataka (138)), tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dampinška marža bila je u rasponu (65 %–75 %). Da je Komisija upotrijebila uobičajenu vrijednost koju je utvrdila industrija Unije u zahtjevu za reviziju, dampinška bi marža bila još viša. To znači da je, na temelju raspoloživih činjenica, kineski izvoz predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio po dampinškim cijenama. |
3.2.9. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(177) |
Na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuje, grupe Hunan Hualian, damping se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavio s dampinškom maržom od 35 %. Slično tomu, prema statističkim podacima na nacionalnoj razini (Eurostat), predmetni proizvodi izvezen iz Kine prodavao se u Uniji po dampinškim cijenama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, s dampinškom maržom od oko 70 %. |
(178) |
Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
3.3. Dokazi o vjerojatnost nastavka dampinga iz NRK-a
(179) |
Slijedom nalaza o postojanju dampinga u razdoblju ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Kako bi to učinila, Komisija je analizirala sljedeće dodatne elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, politiku određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije. |
3.3.1. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u
(180) |
Kina je najveći svjetski izvoznik keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda i ima na desetke tisuća aktivnih proizvođača raznih veličina (139). U zahtjevu za reviziju podnositelj zahtjeva naveo je da Kina ima proizvodni kapacitet od 5,5 milijuna tona s rezervnim kapacitetom koji je 2016. bio veći od 36 % i za koji se predviđa da se neće smanjiti ispod 30 % do 2021 (140). Tako velik proizvodni kapacitet znači da bi Kina sama mogla višestruko zadovoljiti ukupnu potrošnju u Uniji, procijenjenu na oko 634 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije (vidjeti uvodnu izjavu 205.). Problem viška kapaciteta priznat je i u financijskim izvješćima nekoliko velikih kineskih proizvođača (141). |
(181) |
Nakon uvođenja mjera izvoz keramičkih stolnih proizvoda nastavio je ulaziti u Uniju u velikim količinama te je i dalje činio gotovo 60 % potrošnje u Uniji kako je podrobnije objašnjeno u odjeljku 4.3.1. u nastavku. To upućuje na to da kineski proizvođači izvoznici keramičkih stolnih proizvoda imaju snažne poslovne veze s klijentima u Uniji. |
(182) |
Na temelju toga Komisija je zaključila da je Kina među najvećim proizvođačima keramičkih stolnih proizvoda na svijetu i da ima znatan rezervni kapacitet, koji bi s obzirom na postojeće snažne poslovne veze lako mogao biti izvezen u Uniju ako se mjere stave izvan snage. |
3.3.2. Izvoz u treće zemlje
3.3.2.1. Proizvođač izvoznik koji surađuje
(183) |
Slično prodaji u Uniji, sav izvoz u treće zemlje prodan je neovisnim kupcima i na temelju FOB. Stoga je Komisija, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe, upotrijebila stvarno plaćenu ili naplativu izvoznu cijenu predmetnog proizvoda pri prodaji za izvoz u ostatak svijeta. |
(184) |
Uobičajena vrijednost izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 154. do 167. |
(185) |
Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom u treće zemlje na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Stoga je izvozna cijena FOB prilagođena za unutarnji prijevoz, troškove manipuliranja i utovara, pakiranja, bankovne i kreditne troškove (iznosi od 10 % do 15 %). |
(186) |
Prethodna usporedba pokazala je dampinšku maržu od oko 57 % za proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
3.3.2.2. Kina u cjelini
(187) |
Prema bazi podataka GTA Kina (142) je izvezla 1 523 910 tona, što iznosi 3 755 428 981 CNY ili prosječnu vrijednost FOB od 19,09 CNY/kg. |
(188) |
Uobičajena vrijednost izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 154. do 167. |
(189) |
Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost s izvoznom cijenom na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Stoga je izvozna cijena FOB prilagođena za unutarnji prijevoz, troškove manipuliranja i utovara, pakiranja, bankovne i kreditne troškove (iznosi od 10 % do 15 %). |
(190) |
Usporedba je pokazala da dampinška marža na državnom području cijele zemlje za izvoz u sve treće zemlje (osim Unije) iznosi 15–24 %. |
3.3.3. Zaključak o kineskom izvozu na tržišta trećih zemalja
(191) |
Komisija je utvrdila da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvođač izvoznik koji surađuje izvoz u treće zemlje obavljao po dampinškim cijenama. Komisija je utvrdila i da je na temelju raspoloživih statističkih podataka kineski izvoz u ostatak svijeta isto bio po dampinškim cijenama. |
(192) |
Stoga je Komisija zaključila da se tijekom razdoblja ispitnog postupka damping obavljao i na tržištima trećih zemalja. |
3.3.4. Privlačnost tržišta Unije
(193) |
Unija je jedno od najvećih tržišta keramičkih stolnih proizvoda na svijetu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 181., nakon uvođenja antidampinških mjera 2012. kineski izvoz predmetnog proizvoda nastavio je ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski izvoz keramičkih stolnih proizvoda u Uniju činio je gotovo 60 % potrošnje u Uniji. To jasno dokazuje da je Unija ostala privlačno i važno tržište za kineske keramičke stolne i kuhinjske proizvode. |
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(194) |
Kineski uvoz predmetnog proizvoda nastavio je ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je utvrdila da je NRK najveći izvoznik keramičkih stolnih proizvoda na svijetu i da ima znatne rezervne kapacitete. |
(195) |
Usto, Komisija je utvrdila da politika određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika za tržišta trećih zemalja upućuje na vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije dopusti li se istek mjera. |
(196) |
Naposljetku, Komisija je utvrdila da je tržište Unije ostalo privlačno tržište za kineske proizvođače izvoznike keramičkih stolnih proizvoda čak i nakon uvođenja mjera. |
(197) |
S obzirom na to Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da bi stavljanje antidampinških mjera izvan snage dovelo do povećanog izvoza keramičkih stolnih proizvoda iz NRK-a u Uniju po dampinškim cijenama. |
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(198) |
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni proizvod proizvodilo je više od 130 poznatih proizvođača iz Unije. Proizvodnja je koncentrirana u Češkoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj, Portugalu, Rumunjskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjena je na 279 339 tona na temelju ekstrapoliranih podataka Eurostata, provjerenih i prilagođenih na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. |
(199) |
Nakon pokretanja jedan je proizvođač iz Unije izrazio sumnju u pouzdanost podataka koje je upotrijebio podnositelj zahtjeva u zahtjevu za reviziju. Konkretno, to je društvo tvrdilo da podaci na koje su pozvao podnositelj zahtjeva nisu transparentni za treće strane i da se uglavnom ne temelje na službenim podacima Eurostata ili Prodcoma nego na podacima iz udruženja proizvođača iz Unije koja podržavaju zahtjev za reviziju. Društvo je tvrdilo da samo na temelju podataka Prodcoma podnositeljev zahtjev za reviziju ne bi bio utemeljen jer bi činio samo 21,8 % proizvodnje u Uniji. |
(200) |
CCCLA je iznio primjedbu o pouzdanosti podataka upotrijebljenih u zahtjevu za reviziju. Tvrdio je da su informacije o cijenama nepouzdane jer se pri izračunu dampinga, sniženja i obaranja cijena nisu uzela u obzir svojstva proizvoda kao što su ukrasi, percepcija kupaca ili brendiranje. |
(201) |
Prvo, Komisija je napomenula da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe provela detaljan pregled prije pokretanja. Analizirala je podatke u zahtjevu i stupila u kontakt sa svim poznatim proizvođačima iz Unije kako bi dostavili podatke o proizvodnji i stajališta o žalbi. |
(202) |
Drugo, metodologija za izračun vrijednosti proizvodnje u zahtjevu bila je jednaka onoj tijekom početnog ispitnog postupka u skladu s člankom 11. stavkom 9. osnovne uredbe. Objašnjenja metodologije dostavljena su u samom zahtjevu za reviziju i u daljnjim podnescima podnositelja zahtjeva nakon pokretanja. |
(203) |
Treće, podnositeljevi izračuni u zahtjevu za reviziju doista se temelje na ograničenoj količini vrsta proizvoda i ne uzimaju u obzir specifičnije karakteristike proizvoda. No u to vrijeme podnositelj zahtjeva nije mogao podnijeti složeniji izračun. Podrobne informacije o promjenama cijena uzimajući u obzir raščlanjene vrste i karakteristike proizvoda nisu javno ili razumno dostupne. U vrijeme pokretanja, i prema tada dostupnim podacima, Komisija je bila zadovoljna što ima dovoljnu potporu (temelj) i dovoljno dokaza za pokretanje ispitnog postupka revizije. Tvrdnje su stoga odbačene. |
4.2. Potrošnja u Uniji
(204) |
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu i obujmu prodaje industrije Unije u Uniji koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Taj je obujam prodaje provjeren i prema potrebi ažuriran s obzirom na provjerene informacije od proizvođača iz Unije u uzorku. |
(205) |
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi: Tablica 1.
|
(206) |
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 5,9 %. |
4.3. Uvoz u Uniju iz NRK-a
4.3.1. Obujam i tržišni udio
(207) |
Prema podacima Eurostata obujam uvoza, tržišni udio i prosječne cijene uvoza predmetnog proizvoda kretali su se kako slijedi: Tablica 2.
|
(208) |
Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a povećao se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je 356 667 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Uvoz se, iako i dalje na visokoj razini, smanjio od uvođenja privremenih antidampinških mjera u studenome 2012. Tržišni udio kineskog uvoza također se smanjio od početnog ispitnog postupka, fluktuirao je malo tijekom razmatranog razdoblja, i u razdoblju ispitnog postupka revizije ostao je relativno stabilan na 56,2 %. Razumno je pretpostaviti da su smanjenje i trenutačna stabilizacija tržišnih udjela rezultat antidampinških mjera na snazi. |
4.3.2. Cijena i sniženje cijene
(209) |
Tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza iz NRK-a u Uniju kretala se kako slijedi: Tablica 3.
|
(210) |
Tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza povećale su se za 10 %, s 1 626 EUR/tona na 1 791 EUR/tona. To je prosječna uvozna cijena po toni cjelokupnog uvoza predmetnog proizvoda pa bi promjene u asortimanu proizvoda mogle utjecati na trend. |
(211) |
Načinjena je usporedba prodajnih cijena na tržištu Unije; uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku za nezavisne kupce na tržištu Unije i ponderirane prosječne cijene proizvođačâ izvoznikâ u uzorku iz NRK-a. Relevantne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije prema potrebi su prilagođene na razinu franko tvornica, tj. isključeni su troškovi prijevoza u Uniju, troškovi pristojbi te oduzeti popusti i rabati. |
(212) |
CCCLA je u primjedbama tvrdio da kineski proizvođači prodaju samo generičke proizvode, a proizvođači iz Unije prodaju vrhunske i brendirane proizvode (143). |
(213) |
U početnom ispitnom postupku cijene industrije Unije prilagođene su tako da se u obzir uzmu razlike u kvaliteti, razini trgovine i brendiranju. U pogledu kvalitete zaključeno je da sa stajališta kupca na tržištu Unije proizvodi nižeg stupnja kvalitete konkuriraju proizvodima razreda kvalitete A. Zbog toga su cijene proizvoda niže kvalitete prilagođene cijenama proizvoda razreda kvalitete A (144). |
(214) |
Međutim, slična prilagodba nije učinjena u trenutačnom ispitnom postupku revizije. Utvrđeno je da proizvođači iz Kine i Unije u uzorku prodaju u razredima kvalitete A, B ili AB. Kineski proizvođač proizvodio je proizvode niže kvalitete (razred C i niže), ali ih nije izvozio u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Proizvođači iz Unije također su proizvodili proizvode niže kvalitete, ali su ih izvozili u treće zemlje ili ih po jako niskim cijenama prodavali dobrotvornim društvima ili kao otpadne proizvode. U potonjem slučaju te prodaje i cijene nisu uključene u izračune. |
(215) |
Razlika u kvaliteti između razreda A, B i AB zanemariva je u usporedbi s razlikom prema nižim razinama (C i niže). Usto, takvo stupnjevanje nije univerzalno i ne temelji se na standardima industrije, nego je specifično za pojedino društvo. To znači da jedan proizvođač može označiti proizvod kvalitetom A, a isti bi proizvod drugo društvo označilo kvalitetom B da ga je proizvelo u svojoj tvornici. Ispitni je postupak pokazao da je u pojedinim slučajevima proizvođač iz Unije prodavao isti proizvod s istim specifikacijama i fizičkim obilježjima istom klijentu kao i kineski proizvođač, a da mu pritom u internom sustavu proizvodnje nije dodijelio isti razred kvalitete. S obzirom na to da se proizvode kvalitete A, B i AB nije moglo objektivno razlikovati, proizvodi s takvim oznakama svrstani su u istu kategoriju kvalitete. To znači da su proizvođači iz Unije i kineski proizvođači prodavali proizvode slične kvalitete na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga zaključila da nije bila potrebna prilagodba u pogledu kvalitete. |
(216) |
U početnom ispitnom postupku prilagodbe su učinjene i za razlike u razini trgovine. Tada su kineski proizvođači u uzorku prodavali proizvode gotovo isključivo na veleprodajnoj razini, dok se u EU-u prodaja odvijala i na maloprodajnoj i na ostalim razinama. Budući da je razlika u distribucijskim lancima utjecala na razine cijena, cijene u Uniji su prilagođene kako bi se to uzelo u obzir (145). |
(217) |
Međutim, u trenutačnom ispitnom postupku revizije kineski proizvođači u uzorku i proizvođači iz Unije u uzorku većinom su prodavali trgovcima na veliko i distributerima, ali u znatnoj mjeri i trgovcima na malo te drugima. Usto, ispitnim je postupkom utvrđeno da nijedna razlika u cijeni koja je zabilježena među razinama trgovine nije slijedila logičan trend. Stoga je zaključeno da, s obzirom na usporedive razine trgovine i manjak jasne povezanosti između razine trgovine i određivanja cijena, nije bilo potrebe za prilagođavanje cijena industrije Unije s obzirom na to. |
(218) |
U početnom ispitnom postupku prilagodbe su učinjene kako bi se neutralizirao element cijene koji je povezan s brendiranjem. Tada je utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici nisu prodavali brendirane proizvode nego proizvode „privatnih marki” ili generičke proizvode, dok su proizvođači uz Unije prodavali mješavinu uglavnom brendiranih, ali i generičkih proizvoda. S obzirom na to da kupci obično smatraju da brendirani proizvodi znače određeni ugled, provjerenu kvalitetu i dizajn, oni mogu imati više tržišne cijene od generičkih proizvoda iako imaju ista fizička i tehnička svojstva. Kako bi se neutraliziralo taj utjecaj cijena, cijene industrije Unije su prilagođene (146). |
(219) |
Međutim, u trenutačnom ispitnom postupku situacija se promijenila u odnosu na početni postupak. Kineski proizvođači u uzorku ne prodaju samo generičke proizvode nego i brendirane proizvode, a proizvođači iz Unije u uzorku trenutačno prodaju više nebrendiranih nego brendiranih proizvoda. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da kineski proizvođači i proizvođači iz Unije u nekim slučajevima čak prodaju identične proizvode s istim specifikacijama i fizičkim karakteristikama istim klijentima (vidjeti uvodnu izjavu 215.). |
(220) |
Komisija je stoga odbila primjedbu CCCLA-a da kineski proizvođači prodaju samo generičke proizvode, dok proizvođači iz Unije prodaju vrhunske i brendirane proizvode. |
(221) |
Općenito i kako je objašnjeno u početnom ispitnom postupku, dodana se vrijednost brendiranog proizvoda općenito ne može točno kvantificirati jer ovisi o mnogo različitih čimbenika kao što su percepcija potrošača, prepoznatljivost brenda i drugi čimbenici koji se ne mogu kvantificirati (147). Pojedinim proizvođačima iz Unije, naprimjer, brendirani proizvodi možda imaju dodanu vrijednost zbog prepoznatljivosti imena u određenim regijama ili državama članicama, dok su isti brendirani proizvodi možda manje poznati u drugim regijama ili državama članicama. Tim proizvođačima iz Unije u uzorku brendiranje proizvoda stoga ne znači nužno i više cijene. |
(222) |
CCCLA je u primjedbama naveo i da visoki postotak troškova prodaje, općih i administrativnih troškova (tj. 40 %) upućuje na prodaju brendiranih proizvoda (148). No provjereni podaci proizvođača iz Unije u uzorku pokazuju da je razina troškova prodaje, općih i administrativnih troškova za proizvođača iz Unije koji prodaje gotovo isključivo brendirane proizvode gotovo jednaka razini tih troškova proizvođača iz Unije koji prodaje gotovo isključivo nebrendirane proizvode. Doista, sva četiri proizvođača u uzorku imaju sličnu razinu troškova prodaje, općih i administrativnih troškova, koja je slična onoj ili niža od one kineskih proizvođača u uzorku te onoj u revidiranim financijskim izvješćima turskoga društva koje je odabrano u ovom ispitnom postupku. Stoga tim proizvođačima brendiranje proizvoda ne znači više troškove prodaje, opće i administrativne troškove (vidjeti i uvodne izjave 146. i 148.). |
(223) |
Zbog toga su, s obzirom na mješavinu brendiranih i generičkih proizvoda koje prodaju kineski proizvođači i proizvođači iz Unije u uzorku te uvažavanje položaja društava na tržištu Unije, cjenovnu politiku i razine troškova prodaje, općih i administrativnih troškova, tvrdnje koje je podnio CCCLA odbačene, a Komisija je zaključila da nije potrebno prilagoditi cijene u Uniji za brendiranje. |
(224) |
Cijene industrije Unije uspoređene su s cijenama koje naplaćuje kineski proizvođač izvoznik, a koje su prilagođene na cijenu CIF na granici Unije. Cijene CIF zatim su prilagođena naviše za troškove nakon uvoza, tj. troškove carinjenja, troškove manipuliranja i utovara, uobičajene carine te antidampinške pristojbe. Na temelju prethodne metodologije usporedba je pokazala da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije predmetni proizvod uvozio po cijenama nižima od cijena industrije Unije za 17,7 %. |
4.4. Gospodarski položaj industrije Unije
(225) |
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i indeksa koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
(226) |
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od učinaka prethodnog dampinga) ocijenjeni su na razini cijele industrije Unije. Ta se ocjena temeljila na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva i koje su uspoređene s provjerenim odgovorima proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik te dostupnim službenim statističkim podacima. |
(227) |
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i trošak proizvodnje) provedena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ta se ocjena temeljila na njihovim informacijama, koje su propisno provjerene tijekom posjeta radi provjere. |
(228) |
Industrija Unije jako je rascjepkana, ali se uglavnom može podijeliti na dva segmenta: mali i srednji poduzetnici te veća trgovačka društva. Za određene mikroekonomske pokazatelje (prodajne cijene, novčani tok, ulaganja, prosječna plaća po zaposleniku, dionice, profitabilnost i trošak proizvodnje) rezultati društava u uzorku ponderirani su u skladu s udjelom segmenta kojem pripada to konkretno društvo. U tu je svrhu upotrijebljen posebni ponder izražen obujmom proizvodnje svakog segmenta u ukupnom sektoru keramičkih stolnih proizvoda (42 % MSP-ova, 58 % velikih društava). Time se postigla dobra reprezentativnost stanja manjih društava kako bi se spriječila neravnoteža u ukupnoj analizi štete zbog rezultata velikih društava. |
4.4.1. Makroekonomski pokazatelji
4.4.1.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(229) |
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta industrije Unije kretali su se kako slijedi: Tablica 5.
|
(230) |
Prema tome, malo su se povećali obujam proizvodnje (za 6 %) i kapacitet (za 2 %), dok se iskorištenost kapaciteta povećala za 4 % tijekom razmatranog razdoblja te dosegnula 85 %. |
4.4.1.2. Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji
(231) |
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije u Uniji kretala se kako slijedi: Tablica 6.
|
(232) |
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 11 %. U isto se vrijeme tržišni udio industrije Unije samo blago povećao, s 29,6 % na 31,0 %. |
4.4.1.3. Zaposlenost i produktivnost
(233) |
Tijekom razmatranog razdoblja razina zaposlenosti i produktivnost u industriji Unije kretale su se kako slijedi: Tablica 7.
|
(234) |
Zaposlenost se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 6 %. Produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, izmjerena kao godišnja proizvodnja (u tonama) po zaposleniku, ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Razlog tome dijelom je nastojanje industrije Unije u proteklim godinama da odgovori na pritisak tadašnjeg dampinškog uvoza iz NRK-a, zbog kojeg je produktivnost još i prije razmatranog razdoblja podignuta na visoku razinu. |
4.4.1.4. Rast
(235) |
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije povećala se za 6 %, dok se obujam prodaje nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 11 %. To je objašnjeno smanjenjem izvozne prodaje industrije Unije. Industrija Unije uspjela je ostvariti korist od rasta na tržištu Unije, premda su tvornice na koje je više utjecala niža iskorištenost kapaciteta zabilježena u početnom ispitnom postupku još u fazi oporavka. Tržišni udjeli industrije Unije ostali su stabilni tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
4.4.1.5. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(236) |
Znatan damping nastavio se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku 3. Napominje se da su kineski proizvođači imali znatno niže cijene od prodajnih cijena industrije Unije. |
(237) |
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prošlog dampinga. Proizvodnja, prodaja i tržišni udio Unije povećali su se od početnog ispitnog postupka, a obujam uvoza iz NRK-a i njegov tržišni udio su se smanjili. No iako su proizvodnja, kapacitet i zaposlenost Unije u porastu, još nisu na razini iz 2008., godine koja je bila početak razmatranog razdoblja u početnom ispitnom postupku. Tada se već smatralo da je industrija Unije osjetljiva zbog velikog obujma jeftinog kineskog uvoza na tržište Unije, koji se od 2002. do 2004. snažno povećao (149). Komisija je stoga zaključila da je industrija Unije vratila malo gospodarskog prostora, ali da se još nije posve oporavila od znatnog prošlog dampinga. |
4.4.2. Mikroekonomski pokazatelji
4.4.2.1. Zalihe
(238) |
Tijekom razmatranog razdoblja razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku kretale su se kako slijedi: Tablica 8.
|
(239) |
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u apsolutnim iznosima za 22 % tijekom razmatranog razdoblja. No to nije presudni pokazatelj jer ispitivana vrsta industrije u osnovi posluje na temelju narudžba. |
4.4.2.2. Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji i trošak proizvodnje
4.4.2.3. Prosječne jedinične prodajne cijene nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:
Tablica 9.
|
2014. |
2015. |
2016. |
2017. |
RIPR |
Prosječna jedinična prodajna cijena nepovezanim stranama (EUR/tona) |
3 445 |
3 565 |
3 623 |
3 948 |
3 853 |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
104 |
105 |
115 |
112 |
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) |
3 398 |
3 533 |
3 614 |
3 810 |
3 806 |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
104 |
106 |
112 |
112 |
Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |
(240) |
Tijekom razmatranog razdoblja cijene industrije Unije i trošak proizvodnje povećali su se za 12 %. |
4.4.2.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
Tablica 10.
|
2014. |
2015. |
2016. |
2017. |
RIPR |
Profitabilnost |
2,6 % |
2,1 % |
2,0 % |
3,7 % |
2,2 % |
Novčani tok (EUR) |
2 107 318 |
2 984 427 |
2 901 471 |
2 997 551 |
2 538 972 |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
142 |
138 |
142 |
121 |
Ulaganja (EUR) |
1 951 136 |
3 011 663 |
8 085 548 |
2 409 646 |
2 439 185 |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
154 |
414 |
124 |
125 |
Povrat ulaganja (neto imovina) |
14,1 % |
11,4 % |
12,3 % |
10,5 % |
9,3 % |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
81 |
87 |
74 |
66 |
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR) |
21 497 |
21 527 |
22 138 |
22 347 |
22 576 |
Indeks (2014. = 100) |
100 |
100 |
103 |
104 |
105 |
Izvor: provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik. |
(241) |
Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije fluktuirala je između najniže točke od 2,0 % u 2016. i najviše točke od 3,7 % u 2017., dok je od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije pala za 0,4 postotna boda. Ostala je ispod razine profitabilnosti ostvarene tijekom početnog ispitnog postupka (3,5 % tijekom tog razdoblja). Usto, profitabilnost je ostala ispod ciljane dobiti koja se u početnom ispitnom postupku smatrala prihvatljivom (tj. 6,0 %). |
(242) |
Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok industrije Unije povećao se za 21 %, dok se razina ulaganja povećala za 25 %. Međutim, treba napomenuti da su razlog tom povećanju rezultati samo jednog od (velikih) društava, koje je imalo znatna ulaganja u povećanje proizvodnog kapaciteta. Ulaganja ostalih triju društava ostala su stabilna ili su se znatno smanjila. |
(243) |
Od 2014. do razdoblja ispitnog postupka revizije pad povrata ulaganja, definiranog kao dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, bio je veći od smanjenja profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja prosječne razine plaća blago su se povećale, ali manje nego jedinični trošak proizvodnje. |
4.5. Zaključak
(244) |
Analiza štete pokazuje da se u razmatranom razdoblju stanje industrije Unije poboljšalo. Većina pokazatelja štete imala je pozitivan trend. Činjenicu da je industrija Unije ostvarila korist od mjera potvrđuju, među ostalim, povećanje proizvodnje, obujam prodaje Unije, tržišni udio i više prodajne cijene. Na temelju toga Komisija je zaključila da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
(245) |
Ipak, čak i ako se industrija Unije počela oporavljati od prethodne štete, taj je oporavak spor. S obzirom na znatan obujam uvoza koji i dalje stiže iz NRK-a po cijenama znatno nižima od cijena industrije Unije, profitabilnost industrije Unije ostala je ispod ciljane dobiti, što upućuje na to da joj je stanje osjetljivo. |
(246) |
Nakon objave CCCLA je tvrdio da Komisija nije trebala izvući taj zaključak jer su gotovo svi pokazatelji u ispitnom postupku imali pozitivan trend. Kako je, međutim, objašnjeno u uvodnim izjavama 244. i 245., industrija Unije oporavljala se sporo od uvođenja mjera. U vrijeme uvođenja mjera na temelju početnog ispitnog postupka industrija Unije trpjela je materijalnu štetu i bila je u velikim ekonomskim problemima. Pozitivan trend makroekonomskih pokazatelja industrije Unije u relativnom smislu ne bi stoga trebalo promatrati odvojeno od tog oslabljenog polazišta u apsolutnim vrijednostima na početku ovog ispitnog postupka. Zbog kombinacije svoje kontinuirano niske profitabilnosti i nastavka znatnog uvoza iz NRK-a u Uniju industrija Unije još nije u poziciji da može lako izdržati ponovnu pojavu dampinškog uvoza velikog obujma. To se vidi i iz odjeljka 5.4., u kojem je simulacijom procijenjeno što bi se dogodilo industriji Unije ako se dopusti istek mjera. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(247) |
Kako je utvrđeno u prethodnom odjeljku 3., kineski uvoz obavljao se po dampinškim cijenama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te je utvrđena vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera. U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je stoga ispitala vjerojatnost ponavljanja materijalne štete ako se dopusti istek mjera koje se odnose na NRK. |
(248) |
Kako bi se utvrdila vjerojatnost ponavljanja štete, analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapaciteti u NRK-u, privlačnost tržišta Unije, uključujući postojanje antidampinških ili kompenzacijskih mjera na keramičke stolne i kuhinjske proizvode u ostalim trećim zemljama, politika cijena kineskih proizvođača izvoznika na tržišta ostalih trećih zemalja i utjecaj na stanje industrije Unije. |
5.1. Proizvodni kapacitet i rezervni kapaciteti u NRK-u
(249) |
NRK je daleko najveći globalni izvoznik keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda na svijetu. Oko 70 % ukupnog svjetskog izvoza potječe iz NRK-a. EU je najvažnije izvozno tržište NRK-a na temelju ukupne vrijednosti izvoza tijekom posljednjih godina. (150) |
(250) |
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 180. do 182., proizvođači u NRK-u imaju znatne proizvodne kapacitete pa im rezervni kapacitet uvelike nadilazi ukupnu potrošnju u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
5.2. Privlačnost tržišta Unije
(251) |
Na tržište Unije uvozi se najviše predmetnog proizvoda na svijetu (151). Nadalje, kako je prikazano u tablici 1., potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji povećala se od 2014. do RIPR-a s 598 829 tona na 634 255 tona. To pokazuje da je potrošnja u Uniji i dalje velika i da se povećava. Budući da je relativno veliko i ima stabilan rast potrošnje, tržište Unije i dalje je privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima. |
(252) |
Prije uvođenja mjera kineski uvoz u prosjeku je iznosio oko pola milijuna tona, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije 356 667 tona. To što se uvoz iz Kine nastavio, iako na manjoj razini (vidjeti prethodnu tablicu 2.), i nakon uvođenja mjera potvrđuje da je tržište Unije privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima te da oni i dalje na njemu prodaju. |
(253) |
Usto, mjere trgovinske zaštite od izvoza kineskih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda na snazi su u ostalim trećim zemljama, odnosno primjenjuje se ista politika određivanja cijena koja je uočena za kineski izvoz u Uniju (152). Te će mjere trgovinske zaštite kineskim proizvođačima izvoznicima otežati izvoz na ta tržišta i dodatno povećati privlačnost tržišta Unije, na koje bi taj izvoz mogao biti preusmjeren. |
5.3. Cjenovna politika kineskih proizvođača izvoznika
(254) |
Još jedan element koji dokazuje privlačnost tržišta Unije jest strategija određivanja cijena kineskih proizvođača izvoznika. Izvozne cijene kineskih proizvođača izvoznika u uzorku predmetnog proizvoda više su za tržišta trećih zemalja nego za Uniju (vidjeti uvodnu izjavu 188.). Usto, još su znatno niže od cijena industrije Unije na tržištu Unije. U RIPR-u je prosječna cijena izvoza kineskih proizvođača izvoznika na tržište Unije bila znatno niža od cijene industrije Unije na tržištu Unije. Zapravo, kineski uvoz ima gotovo najniže cijene na tržištu Unije. Neznatan broj trećih zemalja koje izvoze po nižim cijenama samo je djelić ukupnog uvoza u Uniju, a njihov potencijal rasta nije usporediv s veličinom proizvodnih postrojenja u NRK-u. Ipak, razumno je očekivati da će kineski uvoz nastaviti ulaziti na tržište Unije po nižim cijenama ako se dopusti istek mjera, uzimajući u potpunosti ili djelomično u obzir iznos trenutačnih antidampinških pristojbi. |
(255) |
S obzirom na velike rezervne kapacitete u NRK-u i privlačnost tržišta Unije te cjenovnu politiku kineskih proizvođača izvoznika, kako je sažeto u uvodnim izjavama od 249. do 254., ako bi se dopustio istek mjera, vjerojatno je da bi znatan obujam keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda veoma brzo postao dostupan za prodaju/preusmjeravanje u Uniju po niskim cijenama. |
5.4. Učinak na stanje industrije Unije
(256) |
Kako bi ocijenila mogući utjecaj povećanja jeftinog uvoza iz Kine na industriju Unije, Komisija je prvo analizirala potencijalni gubitak tržišnog udjela. Simulirala je utjecaj povećanja izvoza proizvođača izvoznika iz predmetnih zemalja u Uniju kako bi dobili udio tržišta Unije sličan onomu koji je ostvaren u početnom ispitnom postupku, odnosno prije uvođenja mjera. Tada bi se proizvodnja proizvođačâ iz Unije u uzorku smanjila za 12 000 tona, a uvoz iz NRK-a povećao za 67 800 tona. Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, takav obujam dampinškog uvoza predmetnog proizvoda bio je dovoljno velik da nanese materijalnu štetu industriji Unije. |
(257) |
U toj je analizi Komisija smatrala da će cijene proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a i onih industrije Unije ostati jednake kao tijekom RIPR-a. Nadalje, Komisija je pretpostavila da će se kineski tržišni udio najverojatnije povećati na štetu industrije Unije. Tablica 11. u nastavku prikazuje da je tržišni udio koji je NRK izgubio od uvođenja antidampinških mjera uglavnom preuzela industrija Unije. Tablica 11.
|
(258) |
Gubitak obujma prodaje doveo bi do nižih stopa iskorištenosti kapaciteta i povećanja prosječnog troška proizvodnje. To bi pak uzrokovalo pogoršanje financijskog stanja industrije Unije i smanjenje njezine profitabilnosti, koja je već bila znatno ispod ciljane dobiti te se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Primjenom konzervativne procjene smanjenja proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku (polovica mogućeg smanjenja utvrđenog u uvodnoj izjavi 256. na 6 000 tona), analiza utjecaja pokazala je da bi, u slučaju da se mjere stave izvan snage, industrija Unije pretrpjela gubitke od 8,5 % prometa. |
(259) |
Industrija Unije alternativno bi mogla odlučiti sniziti cijene u pokušaju da zadrži obujam prodaje i tržišni udio. To bi dovelo do dodatnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije i ona bi s obzirom na već nisku razinu profitabilnosti ostvarenu u RIPR-u stvarala još veći gubitak. |
5.5. Zaključak
(260) |
Na temelju toga Komisija je zaključila da bi ukidanje mjerâ za uvoz iz NRK-a najvjerojatnije dovelo do ponavljanja materijalne štete nanesene industriji Unije. |
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvod
(261) |
U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje početnih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cjelini. Pri utvrđivanju nteresa Unije u obzir su uzeti različiti interesi, odnosno, s jedne strane, interesi industrije Unije, a s druge strane interesi uvoznika i drugih strana. |
(262) |
Komisija je podsjetila na to da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog što je ovaj ispitni postupak zapravo revizija pa se u njemu analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile snazi moguće je procijeniti sve nepotrebne negativne utjecaje aktualnih antidampinških mjera na uključene strane. |
(263) |
Na temelju toga ispitalo se postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi za zaključak da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije. |
6.2. Interes industrije Unije
(264) |
U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijenepa bi se o znatno smanjila profitabilnost. S druge strane, nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da se nastavi oporavljati od prethodne štete zbog dampinškog uvoza i da iskoristi svoj potencijal na tržištu Unije na koji ne utječu nepoštene trgovačke prakse. |
(265) |
Jedan proizvođač iz Unije koji nije u uzorku i CCCLA tvrdili su da produljenje mjera ne bi bilo u interesu proizvođača iz Unije. Prema njima antidampinške pristojbe nisu donijele olakšanje proizvođačima iz Unije jer nisu mogli podići tržišni udio, obujam prodaje ili cijene. Usto, zbog antidampinških pristojbi poskupjeli su proizvodi koje proizvođači iz Unije nabavljaju kako bi upotpunili asortiman. |
(266) |
No analiza štete u odjeljku 4. (uvodne izjave od 198. do 245.) pokazala je da se industrija Unije zapravo oporavlja od štetnih učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a. Naime, industrija Unije povećala je tržišni udio s 20,9 % u razdoblju početnog ispitnog postupka (2011.) na 31 % u RIPR-u (vidjeti tablicu 11.), dok su proizvođači iz Unije u uzorku povećali obujam prodaje s 152 095 tona u 2011. na 196 484 tona u RIPR-u, a cijene s EUR 3 615 po toni u 2011. na 3 853 u RIPR-u. To je poskupljenje bilo moguće premda su određeni proizvođači iz Unije imali veći trošak uvoza proizvoda iz NRK-a radi diversifikacije asortimana. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
(267) |
Nakon objave CCCLA je istaknuo da jedan proizvođač iz Unije nije podržao uvođenje mjera. Tvrdio je da taj proizvođač nije proizvodio sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda nego da upotpunjuje asortiman proizvoda s proizvodima podrijetlom iz NRK-a i da ovisi o pouzdanom dobavljaču iz NRK-a. Slično tome, CCCLA je naveo da dva uvoznika u uzorku tvrde da proizvođači iz Unije ne mogu postići kvalitetu i količine tražene na tržištu Unije zbog, primjerice, visokih troškova rada. To, prema CCCLA-u, potvrđuje komplementarnost proizvoda Unije i kineskog uvoza zbog koje u industriji Unije postoje različiti interesi. |
(268) |
Komisija je napomenula da se ti argumenti poklapaju sa stajalištem dvaju nepovezanih uvoznika, koje je Komisija ocijenila u uvodnim izjavama od 271. do 277. Budući da novih elemenata nema, oni ne mogu utjecati na ravnotežu interesa u okviru ispitivanja interesa Unije. |
(269) |
Na temelju navedenoga zaključeno je da je zadržavanje antidampinških mjera na snazi u interesu industrije Unije. |
6.3. Interes nepovezanih uvoznika
(270) |
U fazi pokretanja ovog ispitnog postupka stupljeno je u kontakt s 45 nepovezanih uvoznika, koji su pozvani na suradnju. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 13., javilo ih se 15, od kojih su dva uključena u uzorak i ispunila upitnik. |
(271) |
Oba su društva bila protiv nastavka mjera, uglavnom jer su smatrala da proizvođači iz Unije ne mogu postići kvalitetu i kvantitetu traženu na tržištu Unije. Smatrali su da je proizvodnja Unije manje fleksibilna i manje prilagodljiva promjenjivoj potražnji od kineske. Društvima je postavljeno i pitanje što bi se dogodilo ako bi se pristojbe stavile izvan snage. Oba su društva odgovorila da bi se, prema njihovu mišljenju, kineske cijene povisile, a da bi istodobno kupci u Uniji zahtijevali niže cijene. To bi, smatraju društva u uzorku, dovelo do smanjenja marža za uvoznike. |
(272) |
U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da, s obzirom na dobit i izvore nabave uvoznikâ, uvođenje mjera ne bi imalo znatan nepovoljan učinak na stanje nepovezanih uvoznika predmetnog proizvoda. U trenutačnom ispitnom postupku analiza provjerenih podataka pokazala je da predmetni proizvod čini u prosjeku [30–40 %] prodaje društva (153). Oba uvoznika koja surađuju bila su profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, s prosječnom dobiti za predmetni proizvod iz NRK-a od [5–9 %] (154). Iako je prosječna dobit bila malo niža od [6–10 %] u početnom ispitnom postupku, i dalje je bila zdrava. Oba društva uvoze predmetni proizvod gotovo isključivo iz NRK-a. |
(273) |
Jedan nepovezani proizvođač izvan uzorka tvrdio je da proizvođači iz Unije ne dobavljaju proizvode koje taj uvoznik nabavlja iz NRK-a. Taj uvoznik uglavnom proizvodi ukrašene predmete pojedinačno pakirane u darovne kutije s dezenom koji je i na porculanu. Uvoznik smatra da je proizvodnja tih predmeta jako radno intenzivna pa bi zbog viših troškova rada u Uniji bila preskupa za industriju Unije. |
(274) |
No u ispitnom je postupku otkriveno da proizvođači iz Unije mogu proizvesti i da doista proizvode ukrašene predmete zapakirane pojedinačno ili u malim kompletima u ukrašene darovne kutije. Ipak, nastavak mjera mogao bi nepovoljno utjecati na financijsko stanje uvoznike koji proizvode nabavljaju iz NRK-a. No budući da su takvi proizvodi specijalizirani pa čine samo mali dio ukupnog uvoza iz NRK-a, ne očekuje se znatan nepovoljan učinak na opći položaj uvoznikâ. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
(275) |
Nepovezani uvoznik izvan uzorka tvrdio je i da u ispitnom postupku nije bilo razlike između ukrašenih i bijelih porculanskih proizvoda. U Uniji, smatra, postoji samo nekoliko manjih proizvođača keramičkih proizvoda koji proizvode ukrašene proizvode pa je uvoz iz NRK-a potreban da se zadovolji ta vrsta potražnje. |
(276) |
Ipak, ispitni je postupak pokazao da su ukrašeni proizvodi činili 30 % svih proizvoda koje su tijekom RIPR-a prodali proizvođači iz Unije u uzorku. Usto, usporedba kineskih proizvoda s proizvodima iz Unije učinjena je na temelju vrste proizvoda, a proizvodi su bili grupirani prema sljedećim obilježjima: vrsta keramičkog materijala, vrsta proizvoda. osnovni oblik, ukrasi i glazura. To znači da su, naprimjer, ukrašeni proizvodi proizvedeni u Uniji uspoređeni samo s ukrašenim proizvodima uvezenima iz NRK-a, proizvodi s glazurom u boji samo s proizvodima s glazurom u boji, a bijeli proizvodi samo s bijelim proizvodima. Dakle, ta se tvrdnja ne može prihvatiti. |
(277) |
S obzirom na to da su profitne marže uvoznika iz uzorka unatoč uvođenju antidampinških mjera zdrave i to da uvoznici smatraju da bi im se profitne marže smanjile ako bi se mjere stavile izvan snage, vjerojatno je da zadržavanje postojećih mjera ne bi imalo znatan nepovoljan učinak na poslovanje nepovezanih uvoznika predmetnog proizvoda. |
6.4. Interes potrošača (kućanstava)
(278) |
Kao i u početnom ispitnom postupku nijedna stranka koja zastupa interese krajnjih korisnika kao što su udruženja potrošača nije se javila ili na bilo koji način sudjelovala u ispitnom postupku. S obzirom na nastavak izostanka suradnje korisnika u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera Komisija je smatrala da su njezini nalazi u početnom ispitnom postupku i dalje valjani te da nastavak mjera ne bi negativno, ili barem ne u znatnoj mjeri negativno, utjecao na potrošače kao što su kućanstva. |
(279) |
Jedan je proizvođač iz Unije izvan uzorka tvrdio da bi stavljanje mjera izvan snage donijelo olakšanje potrošačima u Uniji jer i.) predmetni proizvod je konačni proizvod, što znači da pristojbe imaju izravan učinak na potrošače, ii.) kineski proizvodi zadovoljavaju drugu vrstu potražnje nego proizvodi iz Unije te iii.) zbog visokog tržišnog udjela NRK-a na tržištu Unije pristojbe utječu na velik dio potrošača iz Unije. CCCLA je tvrdio i da bi, s obzirom na to da su keramički stolni i kuhinjski proizvodi konačni proizvodi, antidampinške pristojbe pogodile izravno potrošače u Uniji jer nema međuindustrije koja bi apsorbirala troškove. Jedan nepovezani uvoznik izvan uzorka primijetio je da su ih antidampinške pristojbe doista potaknule da povise cijene za potrošače. |
(280) |
Teško je vjerojatno da će stavljanje mjera izvan snage uzrokovati snižavanje cijena za puni iznos pristojbi. Čak i u slučaju malo vjerojatnog scenarija u kojem bi se potrošačke cijene snizile za puni iznos trenutačnih antidampinških pristojbi, godišnji bi se trošak potrošača smanjio za manje od 1 EUR (155). Budući da se ne može smatrati da su mjere znatno utjecale na potrošače, Komisija je odbacila te tvrdnje. |
6.5. Pomirivanje interesa
(281) |
Kako bi pomirila razne suprotstavljene interese u Uniji, Komisija je posebnu pozornost posvetila potrebi da se uklone učinci štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i ponovno uspostavi učinkovito tržišno natjecanje. S jedne strane, nastavak mjera zaštitio bi važnu industriju Unije, uključujući mnogobrojna mala i srednja poduzeća, od vjerojatnog ponavljanja štete. S druge strane, procjena stanja uvoznika i korisnika te manjak suradnje korisnika pokazuju da nastavak mjera očito ne bi nerazmjerno negativno utjecao na njih. |
6.6. Zaključak
(282) |
Komisija je stoga zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja konačnih antidampinških mjera na uvoz stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz NRK-a. |
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(283) |
Iz prethodnih razmatranja proizlazi da bi trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine. |
(284) |
Društvo može zatražiti primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni ime svojeg subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (156). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
(285) |
Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe 2018/1046 (157), ako se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata se treba platiti po stopi koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
(286) |
Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih mlinaca za kavu, keramičkih brusilica za noževe, keramičkih brusilica, keramičkih kuhinjskih alata namijenjenih rezanju, mljevenju, ribanju, struganju i guljenju te plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 i ex 6912 00 29 (oznake TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 i 6912002910) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jest sljedeća:
Društvo |
Pristojba (%) |
Dodatna oznaka TARIC |
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion China Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd. |
18,3 % |
B349 |
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd. |
13,1 % |
B350 |
CHL Porcelain Industries Ltd. |
23,4 % |
B351 |
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd; Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd. |
17,6 % |
B352 |
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd |
22,9 % |
B353 |
Trgovačka društva navedena u Prilogu I. |
17,9 % |
Vidjeti Prilog I. |
Sva ostala društva |
36,1 % |
B999 |
3. Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe određenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. Ako se takav račun ne podnese, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
Komisija može izmijeniti Prilog dodavanjem novog proizvođača izvoznika društvima koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak u početnom ispitnom postupku pa podliježu ponderiranoj prosječnoj pristojbi od 17,9 %, ako novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini Komisiji dostavi dostatne dokaze:
(a) |
da u razdoblju od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. (razdoblje početnog ispitnog postupka) nije izvozio u Uniju proizvod opisan u stavku 1.; |
(b) |
da nije povezan ni s jednim izvoznikom ili proizvođačem iz Narodne Republike Kine na kojega se primjenjuju antidampinške mjere uvedene ovom Uredbom; i |
(c) |
da je doista u Uniju izvozio predmetni proizvod ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka. |
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2019.
Za Komisiju
Predsjednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) SL L 176, 30.6.2016., str. 21., kako jezadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 Europskog Parlamenta i Vijeća 7. lipnja 2018.
(2) Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 412/2013 od 13. svibnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 131, 15.5.2013., str. 1.
(3) SL C 268, 12.8.2017, str. 5.
(4) SL C 167, 15.5.2018., str. 6.
(5) SL L 176, 30.6.2016., str. 21., kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2018/825 Europskog Parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. (SL L 143, 7.6.2018, str. 1.).
(6) Bilješka u spisu od 14. svibnja 2018., br. t18.005007 (dostupna u otvorenom spisu).
(7) Bilješka u spisu od 15. svibnja 2018., br. t18.005080 (dostupna u otvorenom spisu).
(8) MSP-ovi su definirani kako je utvrđeno Preporukom Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, SL L 124, 20.5.2003., str. 36.
(9) Bilješka u spisu od 15. lipnja 2018., br. t18.007051 (dostupna u otvorenom spisu).
(10) Zbog povjerljivosti podataka nije moguće otkriti države članice. Vidjeti uvodne izjave od 22. do 25.
(11) Bilješka u spisu od 15. lipnja 2018., br. t18.007051 (dostupna u otvorenom spisu).
(12) Tri grupe proizvođačâ izvoznikâ u uzorku činila su društva Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd. i Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. te njihova povezana društva („grupa Songfa”), Hunan Hualian China Industry Co., Ltd. i Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd. te njihova povezana društva („grupa Hunan Hualian”) i Yiyang Red Star Ceramics Limited, Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. i Zibo Huaguang Ceramics Technology i Culture Co., Ltd. te njihova povezana društva („grupa Fung Lin Wah”).
(13) Dopis grupe Fung Lin Wah, 25. srpnja 2018. br. t18.008389.
(14) Uzorku je dodana grupa Silver Phoenix, koju čine sljedeća društva: Zibo Huaguang Ceramics Technology and Culture Co, Ltd, Zibo Huaguang Ceramics Technology and Culture Co Bone China Branch i Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Co., Ltd, Verbalna nota od 1. kolovoza 2018. br. t18.008426.
(15) Zbog povjerljivosti podataka nije moguće otkriti države članice. Vidjeti uvodne izjave od 22. do 25.
(16) T18.009968.
(17) Bilješka u spisu od 22. lipnja 2018., br. t18.007294 (dostupna u otvorenom spisu).
(18) Bilješka u spisu od 22. lipnja 2018., br. t18.007294 (dostupna u otvorenom spisu).
(19) Presuda Suda od 20. ožujka 1985., predmet C-264/82 Timex/Vijeće i Komisija, ECLI:EU:C:1985:119, točka 24.
(20) Sherlock broj br. t18.008032.
(21) Sherlock broj br t18.010261.
(22) Dopis o povlačenju suradnje koji je potpisala upravadruštava Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd i Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd (grupa Songfa), od 1. ožujka 2019, t.19.001056.
(23) Verbalna nota od 8. ožujka 2019., t19.001089.
(24) Poremećaji tržišta u industriji kuhinjske i stolne keramike. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017.
(25) Ibid., str. 35.
(26) Ibid, str. 43.–45.
(27) Ibid., str. 11.
(28) Ibid., str. 37.–42.
(29) Presude od 6. prosinca 2001.Area Cova protiv Vijeća i Komisije, Predmet T-196/99, EU:T:2001:281 točka 43; od 4. listopada 2006.Tillack protiv Komisije Predmet T- 193/04, EU:T:2006:292, točka 127; i od 13. studenoga 2008.SPM protiv Vijeća i Komisije, Predmet T-128/05, EU:T:2008:494 točka 127.
(30) Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.
(31) Izvješće – poglavlje 2., str. 10.
(32) http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(33) Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.
(34) Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.
(35) Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.
(36) Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.
(37) Izvješće – poglavlje 7., str. 167–168.
(38) Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.
(39) Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84, Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.
(40) Poremećaji tržišta u industriji kuhinjske i stolne keramike. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017., str. 8.
(41) Izvješće o globalnom tržištu keramičkih stolnih proizvoda 2018. Global Information Inc. 30. siječnja 2018. https://www.giiresearch.com/report/qyr602180-global-ceramic-tableware-market-report.html (pristupljeno 19. ožujka 2019.).
(42) U državnom je vlasništvu 46,5 % kapitala. Vidjeti: http://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCB_AllBulletinDetail.php?stockid=600562&id=4701962 (pristupljeno 20. ožujka 2019.).
(43) U državnom je vlasništvu 30,34 % kapitala. Vidjeti: https://www.qichacha.com/firm_ea2f1ec36b900f808018856d5507b514.html (pristupljeno 20. ožujka 2019.).
(44) Barem 33 % kapitala u državnom je vlasništvu. Vidjeti: http://f10.eastmoney.com/f10_v2/ShareholderResearch.aspx?code=sh600429 (pristupljeno 20. ožujka 2019.).
(45) Izvješće – poglavlje 2., str. 26.
(46) Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.
(47) https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(48) Poremećaji tržišta u industriji kuhinjske i stolne keramike. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017., str. 33.–34.
(49) https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_members_of_the_11th_National_People%27s_Congress (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(50) https://www.bloomberg.com/research/stocks/private/person.asp?personId=288132508&capId=264629710 (pristupljeno 7. ožujka 2019.).
(51) https://www.bloomberg.com/profiles/people/16816270-tingxiang-cai (pristupljeno 27. ožujka 2019.). http://leaders.people.com.cn/n/2013/0122/c58278-20285148.html (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(52) https://www.bloomberg.com/profiles/people/18792970-zhencheng-cai (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(53) https://www.bloomberg.com/profiles/people/18792977-zhentong-cai (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(54) Dokumenti s informacijama koje se odnose na 3. Izvanrednu glavnu skupštinu dioničara 2018., 5. studenoga 2018., str. 6. http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2018/2018-10/2018-10-26/4820591.PDF (pristupljeno 22. ožujka 2019.).
(55) Dokumenti s informacijama o 3. Izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara društva Songfa Ceramics Co. Ltd. 2018., 5. studenoga 2018., str. 6.
http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2018/2018-10/2018-10-26/4820591.PDF (pristupljeno 22. ožujka 2019.).
(56) Vidjeti analizu politika objavljenu 31. ožujka 2017. na internetskim stranicama Odjel rada Ujedinjenog fronta Centralnog komiteta KPK-a, u kojoj se nalazi sljedeća izjava o politici „dviju novih organizacija”: „Poticati rad Ujedinjenog fronta prema stvaranju nove društvene klase i osnivanje partije u ‚dvije nove organizacije’: sve razine Radnog odjela ujedinjenog fronta spontano jačaju djelovanje kako bi ostvarile kontakt sa svim relevantnim upravnim odjelima radi poticanja partijskog ustrojavanja u ‚dvije nove organizacije’ i propisnog razmatranja ideološke i političke situacije te nove društvene klase”. http://www.zytzb.gov.cn/xdzcjd/84407.jhtml (pristupljeno 22. ožujka 2019.). Vidjeti i Shih L., Lohse-Friedrich K., Centralized Leadership - Heterogeneous Party Base: Changes in the membership structure of the Chinese Communist Party (Centralizirano rukovodstvo – heterogena partijska baza: promjene u strukturi članstva Kineske komunističke partije), China Monitor, Mercator Institute for China Studies, odjeljak 5.2. https://www.merics.org/en/china-monitor/content/3511 (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(57) Izvješće – poglavlja 6. i 12.
(58) Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.
(59) Izvješće – poglavlje 17.3.
(60) Izvješće – poglavlje 17., str. 446–453.
(61) Izvješće – poglavlje 17., str. 450.
(62) Izvješće – poglavlje 17., str. 448.–449.
(63) Poremećaji tržišta u industriji kuhinjske i stolne keramike. THINK!DESK China Research & Consulting, 2017., str. 35.–62.
(64) Izvješće – poglavlje 17., str. 438.
(65) http://www.miit.gov.cn/threestrategy/planRecord.action?id=8 (pristupljeno 8. ožujka 2019.).
(66) Akcijski plan za preobrazbu i modernizaciju tehnološkog puta industrije keramike Guangdonga (2016.–2018.), odjeljak II.1.
(67) Ovdje se misli „domaći” i „strani”.
(68) Ibid.
(69) Akcijski plan za preobrazbu i modernizaciju tehnološkog smjera industrije keramike provincije Guangdong (2016.–2018.), odjeljci III.4.1 i III.4.2.
(70) Ibid., odjeljak III.4.4.
(71) Ibid., odjeljak V.1.
(72) Izvješće – poglavlje 17., str. 453.
(73) Izvješće – poglavlje 17., str. 455.–457.
(74) Izvješće – poglavlje 17., str. 453.–455.
(75) Vidjeti bilješku 55.
(76) Izvješće – poglavlje 17., str. 456.
(77) https://www.wenkuxiazai.com/word/e640dd6227d3240c8447ef38-1.doc (pristupljeno 19. ožujka 2019.).
(78) Općinski plan Foshana za razvoj suvremene industrije keramike 2010.–2020., odjeljak III.3
(79) Ibid.
(80) Zbog blizine susjednim provincijama Guangdong i Fujian (u kojima je najviše tvornica keramike u Kini), provinciju Jiangxi trebalo bi smatrati mogućim bliskim izvorom opskrbe sirovina za proizvodnju stolnih proizvoda.
(81) http://www.jxgtt.gov.cn/resource/uploadfile/zh_cn/201707/20170724171609765.pdf (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(82) Sveobuhvatni plan za mineralne resurse 2016.–2020. provincije Jiangxi, odjeljak II.2.
(83) Ibid., odjeljak VI.1.
(84) http://www.mnr.gov.cn/gk/ghjh/201811/t20181101_2324927.html (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(85) Nacionalni 13. petogodišnji plan za mineralne resurse 2016.–2020., Prilog IV.
(86) Sveobuhvatni plan za mineralne resurse 2016.–2020. provincije Jiangxi, odjeljak III.1.2.4.
(87) http://ghs.ndrc.gov.cn/ghwb/gjjgh/201706/t20170622_852124.html (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(88) Razvojni plan za industriju, tehnologiju i inovacijske kapacitete (2016.–2020.), tablica 6.
(89) Nacionalni 13. petogodišnji plan za mineralne resurse 2016.–2020., Prilog IV.
(90) www.cnpowdertech.com/2018/zhengjingyaowen_0206/24547.html (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(91) Zbog blizine susjednoj provinciji Guangdong (u kojoj je najviše proizvodnih postrojenja keramike u Kini), provinciju Guangxi trebalo bi smatrati mogućim bliskim izvorom opskrbe sirovina za proizvodnju stolnih proizvoda.
(92) Plan za mineralne resurse (2016.–2020.) provincije Guangxi, odjeljak III.2.6.
(93) Ibid., odjeljak IV.1.
(94) Ibid., odjeljak V.1.2.
(95) www.gd.gov.cn/govpub/zfwj/kcgh2008-2015.doc (pristupljeno 15. ožujka 2019.).
(96) Plan za mineralne resurse (2016.–2020.) provincije Guangdong, odjeljak II.1.
(97) http://www.beihai.gov.cn/zwgk/jcxxgk/zfwj/szfwj/201802/t20180217_1666351.html (pristupljeno 14. ožujka 2019.).
(98) Plan za mineralne resurse (2016.–2020.) grada Beihaija, odjeljak II.3.2.
(99) Ibid., odjeljak II.3.3.
(100) Ibid., odjeljak III.2.2.
(101) Izvješće – poglavlje 17., str. 462.–463.
(102) Izvješće – poglavlje 17., str. 438.–439.
(103) Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.
(104) Izvješće – poglavlje 9., str. 216.
(105) Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.
(106) Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.
(107) Izvješće – poglavlje 17., str. 462.
(108) Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.
(109) Izvješće – poglavlje 13., str. 336.
(110) Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.
(111) Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.
(112) Izvješće – poglavlje 6., str. 119.
(113) Izvješće – poglavlje 6., str. 120.
(114) Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.
(115) Izvješće – poglavlje 17., str. 457.–459.
(116) Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (pristupljeno 27. ožujka 2019.).
(117) Primjedbe CCCLA-a od 30. srpnja 2018., t.18.008387 i od 13 kolovoza 2018, t19.000427.
(118) Primjedbe podnositelja zahtjeva od 30. srpnja 2018., t.18.008388 i od 13 kolovoza 2018, t19.000428.
(119) Dokument je dostupan na adresi: http://www.gtis.com/gta/
(120) Dokument je dostupan na adresi: https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies
(121) https://kutahyaporselen.com.tr/dokuman/faaliyet-raporlari/31-12-2017-Faaliyet-Raporu-ve-Gorus.pdf, posljednji put pristupljeno 12. ožujka 2019.
(122) Turski zavod za statistiku http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090
(123) Primjedbe podnositelja zahtjeva od 19. listopada 2018., t19.000430.
(124) Primjedbe CCCLA-a od 19. listopada 2018., t19.000429.
(125) AD647 – Antidampinški ispitni postupak u vezi s toplovaljanim čeličnog žmurja (talpi) iz Kine.
(126) „Društvo Kütahya Porselen uglavnom izvozi u zemlje Europske unije, u kojima kupci imaju veliku kupovnu moć i očekuju visoku kvalitetu, te u SAD, Kanadu, Japan, sjevernoeuropske zemlje i sjevernoafričke zemlje. Gradi suradnju s proizvođačima i brendovima u Francuskoj, Španjolskoj, Nizozemskoj, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini. Društvo Kütahya Porselen proizvode prodaje u lancima hipermarketa kao što su IKEA, Carrefour, Auchan, El Corte Ingles i Hipercore.” Dokument je dostupan na adresi: https://kutahyaporselen.com.tr/en/history/ (posljednji put pristupljeno 1. veljače 2019.).
(127) Turski zavod za statistiku, http://turkstat.gov.tr
(128) Točan postotak ne može se otkriti zbog povjerljivosti.
(129) http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, posljednji put pristupljeno 11. ožujka 2019.
(130) To je statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti koju upotrebljava Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, posljednji put pristupljeno 29. ožujka 2019.
(131) http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, posljednji put pristupljeno 18. ožujka 2019.
(132) http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, posljednji put pristupljeno 11. ožujka 2019. 100 kuruša = 1 turska lira
(133) Podaci su dostupni po polugodišnjim razdobljima, Komisija je uzela prosjek prve i druge polovice 2017. i prve polovice 2018.
(134) http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, posljednji put pristupljeno 11. ožujka 2019. 100 kuruša = 1 turska lira
(135) Upotrijebljen je prosjek tarifa objavljen za prvu i drugu polovicu 2017. i prvu polovicu 2018.
(136) http://www.invest.gov.tr/en-US/investmentguide/investorsguide/Pages/BusinessPremises.aspx, posljednji put pristupljeno 21. travnja 2018.
(137) Budući da se cijena temelji na podacima jedne grupe, radi povjerljivosti su navedeni rasponi.
(138) Prilagodba je učinjena na temelju provjerenih podataka društva Hunan Hualian.
(139) Izvješće Think!Desk China Research Consulting o poremećajima tržišta u industriji keramike za kuhinjske i stolne proizvode iz Priloga 8. otvorenom zahtjevu za reviziju.
(140) Prilog 13. zahtjevu podnositelja zahtjeva: Izvješće o istraživanju industrije keramike u Kini – 2017.–2021., China Research and Intelligence, str. 58.–59.
(141) Naprimjer u financijskom izvješću za 2017. grupe Sitong, stranice 8.–9., dostupnom na: http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/2018-04-12/603838_2017_n.pdf.
(142) Ukupni izvoz Kine osim izvoza u Uniju prema nacionalnoj oznaci 6911 1019 i nacionalnoj oznaci 6912 0010.
(143) 13. srpnja 2018., br. t18.007913.
(144) Uredba Komisije (EU) br. 1072/2012, uvodne izjave 61. i 116. (SL L 318, 15.11.2012., str. 28.).
(145) Uredba Komisije (EU) br. 1072/2012, uvodne izjave 98. i 116. (SL L 318, 15.11.2012., str. 28.).
(146) Uredba Komisije (EU) br. 1072/2012, uvodne izjave 99. i 116. (SL L 318, 15.11.2012., str. 28.).
(147) Uredba Komisije (EU) br. 1072/2012, uvodne izjave 100. i 116. (SL L 318, 15.11.2012., str. 28.).
(148) 13. srpnja 2018., br. t18.007913.
(149) Uredba Komisije (EU) br. 1072/2012, uvodna izjava 134. (SL L 318, 15.11.2012., str. 28.).
(150) Prema statističkim podacima iz baze podataka GTA.
(151) Prema statističkim podacima iz baze podataka GTA.
(152) Uključujući antidampinške i/ili zaštitne mjere koje su uveli Argentina, Armenija, Brazil, Kolumbija, Egipat, Indija, Indonezija, Rusija, Turska i Ukrajina. Vidjeti: internetske stranice WTO-a za polugodišnja izvješća različitih zemalja u skladu s člankom 16.4. Sporazuma.
(153) Postoci su navedeni u rasponima zbog povjerljivosti.
(154) Postoci su navedeni u rasponima zbog povjerljivosti.
(155) Izračun je izveden tijekom početnog ispitnog postupka na temelju obujma i vrijednosti uvoza, antidampinških pristojbi i broja kućanstava u Uniji u to vrijeme. Vidjeti uvodnu izjavu 217., Provedbena uredba Komisije (EU) br. 412/2013 (SL L 131, 15.5.2013., str. 24.).
(156) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.
(157) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
PRILOG I.
Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak:
Trgovačko društvo |
Dodatna oznaka TARIC |
Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
B357 |
Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
B358 |
Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
B359 |
Beiliu Chengda Ceramic Co., Ltd. |
B360 |
Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
B361 |
Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
B362 |
Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
B363 |
Beiliu Shimin Porcelain Co., Ltd. |
B364 |
Beiliu Windview Industries Ltd. |
B365 |
Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
B366 |
Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
B367 |
Chao An Huadayu Craftwork Factory |
B368 |
Chaoan County Fengtang Town HaoYe Ceramic Fty |
B369 |
Chao'an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
B370 |
Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B371 |
Chaoan Shengyang Crafts Industrial Co., Ltd |
B372 |
Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
B373 |
Chao'an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
B374 |
Chaozhou Baodayi Porcelain Co., Ltd. |
B375 |
Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
B376 |
Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
B377 |
Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B378 |
Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
B379 |
Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
B380 |
Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
B381 |
Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
B382 |
Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
B383 |
Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
B384 |
Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
B385 |
Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
B386 |
Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
B387 |
Chaozhou DaXing Ceramics Manufactory Co., Ltd |
B388 |
Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
B389 |
Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
B390 |
Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
B391 |
Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B392 |
Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
B393 |
Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B394 |
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
B395 |
Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
B396 |
Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
B397 |
Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
B398 |
Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
B399 |
Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
B400 |
Chaozhou Fengxi Jiaxiang Ceramic Manufactory |
B401 |
Guangdong GMT Foreign Trade Service Corp. |
B402 |
Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
B403 |
Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
B404 |
Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
B405 |
Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
B406 |
Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
B407 |
Chaozhou Grand Collection Ceramics Manufacturing Co. Ltd. |
B408 |
Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
B409 |
Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
B410 |
Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
B411 |
Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
B412 |
Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B413 |
Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B414 |
Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
B415 |
Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
B416 |
Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
B417 |
Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
B418 |
Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
B419 |
Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
B420 |
Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
B421 |
Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
B422 |
Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
B423 |
Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
B424 |
Chaozhou Huazhong Ceramics Industries Co., Ltd. |
B425 |
Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
B426 |
Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B427 |
Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
B428 |
Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
B429 |
Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B430 |
Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
B431 |
Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
B432 |
Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
B433 |
Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
B434 |
Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
B435 |
Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
B436 |
Guangdong Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
B437 |
Chaozhou Jinxin Ceramics Making Co., Ltd |
B438 |
Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
B439 |
Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
B440 |
Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B441 |
Chaozhou King's Porcelain Industry Co., Ltd. |
B442 |
Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
B443 |
Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
B444 |
Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
B445 |
Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
B446 |
Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
B447 |
ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
B448 |
Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
B449 |
Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
B450 |
Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
B451 |
Chaozhou MBB Porcelain Factory |
B452 |
Guangdong Mingyu Technology Joint Stock Limited Company |
B453 |
Chaozhou New Power Co., Ltd. |
B454 |
Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
B455 |
Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
B456 |
Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
B457 |
Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
B458 |
Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
B459 |
Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
B460 |
Guangdong Ronglibao Homeware Co., Ltd. |
B461 |
Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
B462 |
Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B463 |
Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
B464 |
Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B465 |
Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
B466 |
Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
B467 |
Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
B468 |
Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
B469 |
Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
B470 |
Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
B471 |
Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
B472 |
Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
B473 |
Guangdong Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B474 |
Chaozhou Trend Arts & Crafts Co., Ltd. |
B475 |
Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
B476 |
Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
B477 |
Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
B478 |
Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B479 |
Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
B480 |
Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
B481 |
Chaozhou Xin Weicheng Co., Ltd. |
B482 |
Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
B483 |
Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
B484 |
Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
B485 |
Chaozhou Wenhui Porcelain Co., Ltd. |
B486 |
Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
B487 |
Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B488 |
Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
B489 |
Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
B490 |
Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
B491 |
Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
B492 |
Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
B493 |
Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
B494 |
Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
B495 |
Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
B496 |
Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
B497 |
Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
B498 |
Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
B499 |
Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
B500 |
Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
B501 |
Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
B502 |
Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
B503 |
Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
B504 |
De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
B505 |
Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
B506 |
Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
B507 |
Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
B508 |
Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
B509 |
Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
B510 |
Dongguan Kennex Ceramic Ltd. |
B511 |
Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
B512 |
Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
B513 |
Evershine Fine China Co., Ltd. |
B514 |
Excellent Porcelain Co., Ltd. |
B515 |
Fair-Link Limited (Xiamen) |
B516 |
Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
B517 |
Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
B518 |
Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. („Yuhang”) |
B519 |
Foshan Metart Company Limited |
B520 |
Fujian Jiashun Arts&Crafts Corp. LTD |
B521 |
Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
B522 |
Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
B523 |
Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
B524 |
Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
B525 |
Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
B526 |
Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
B527 |
Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
B528 |
Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
B529 |
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
B530 |
Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
B531 |
Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
B532 |
Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
B533 |
Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
B534 |
Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
B535 |
Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
B536 |
Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
B537 |
Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
B538 |
Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
B539 |
Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
B540 |
Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
B541 |
Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
B542 |
Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
B543 |
Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
B544 |
Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
B545 |
Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
B546 |
Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
B547 |
Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
B548 |
Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
B549 |
Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
B550 |
Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
B551 |
Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
B552 |
Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
B553 |
Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
B554 |
Fujian Jiamei Group Corporation |
B555 |
Profit Cultural & Creative Group Corporation |
B556 |
Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
B557 |
Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
B558 |
Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
B559 |
Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
B560 |
Fung Lin Wah Group |
B561 |
Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
B562 |
Global Housewares Factory |
B563 |
Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
B564 |
Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
B565 |
Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
B566 |
Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
B567 |
Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
B568 |
Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
B569 |
Guangdong Shunqiang Ceramics Co., Ltd |
B570 |
Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
B571 |
Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
B572 |
Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
B573 |
GuangDong XingTaiYi Porcelain Co., Ltd |
B574 |
Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
B575 |
Guangdong Zhentong Ceramics Co., Ltd |
B576 |
Guangxi Baian Ceramic Co. Ltd |
B577 |
Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
B578 |
Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
B579 |
Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
B580 |
Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
B581 |
Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
B582 |
Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
B583 |
Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
B584 |
Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
B585 |
Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
B586 |
Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
B587 |
Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
B588 |
Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
B589 |
Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
B590 |
Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
B591 |
Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
B592 |
Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
B593 |
Henan Ruilong Ceramics Co., Ltd |
B594 |
Henghui Porcelain Plant Liling Hunan China |
B595 |
Huanyu Ceramic Industrial Co., Ltd. Liling Hunan China |
B596 |
Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
B597 |
Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
B598 |
Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
B599 |
Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
B600 |
Hunan Huari Ceramic Industry Co., Ltd |
B601 |
Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
B602 |
Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
B603 |
Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
B604 |
Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
B605 |
Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
B606 |
Hunan Rslee Ceramics Co., Ltd |
B607 |
Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
B608 |
Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
B609 |
Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
B610 |
Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
B611 |
Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
B612 |
Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
B613 |
Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
B614 |
Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
B615 |
Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
B616 |
Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
B617 |
Jiyuan Jukang Xinxing Ceramics Co., Ltd. |
B618 |
Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
B619 |
Junior Star Ent's Co., Ltd. |
B620 |
K&T Ceramics International Co., Ltd. |
B621 |
Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
B622 |
Karpery Industrial Co., Ltd. Hunan China |
B623 |
Kilncraft Ceramics Ltd. |
B624 |
Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
B625 |
Liling Gaojia Ceramic Industry Co., Ltd |
B626 |
Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
B627 |
Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
B628 |
Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
B629 |
Liling Jiahua Porcelain Manufacturing Co., Ltd |
B630 |
Liling Jialong Porcelain Industry Co., Ltd |
B631 |
Liling Jiaxing Ceramic Industrial Co., Ltd |
B632 |
Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
B633 |
Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
B634 |
Liling Liuxingtan Ceramics Co., Ltd |
B635 |
Liling Minghui Ceramics Factory |
B636 |
Liling Pengxing Ceramic Factory |
B637 |
Liling Quanhu Industries General Company |
B638 |
Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
B639 |
Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
B640 |
Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
B641 |
Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
B642 |
Liling Spring Ceramic Industry Co., Ltd |
B643 |
Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
B644 |
Liling Top Collection Industrial Co., Ltd |
B645 |
Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
B646 |
Liling Yonghe Porcelain Factory |
B647 |
Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
B648 |
Liling Zhengcai Ceramic Manufacturing Co., Ltd |
B649 |
Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
B650 |
Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
B651 |
Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
B652 |
Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
B653 |
Liveon Industrial Co., Ltd. |
B654 |
Long Da Bone China Co., Ltd. |
B655 |
Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
B656 |
Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
B657 |
Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
B658 |
Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
B659 |
Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
B660 |
Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
B661 |
Photo USA Electronic Graphic Inc. |
B662 |
Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
B663 |
Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
B664 |
Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
B665 |
Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
B666 |
Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
B667 |
Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
B668 |
Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
B669 |
Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
B670 |
Raoping Bright Future Porcelain Factory („RBF”) |
B671 |
Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
B672 |
Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
B673 |
Raoping Suifeng Ceramics and Glass Factory |
B674 |
Raoping Xinfeng Yangda Colour Porcelain FTY |
B675 |
Red Star Ceramics Limited |
B676 |
Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
B677 |
Ronghui Ceramic Co., Ltd Liling Hunan China |
B678 |
Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
B679 |
Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
B680 |
Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
B681 |
Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
B682 |
Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
B683 |
Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
B684 |
Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
B685 |
Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. („SBF”) |
B686 |
Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
B687 |
Shenzhen Ehome Enterprise Ltd |
B688 |
Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
B689 |
Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
B690 |
Shenzhen Full Amass Ind. Dev. Co. Ltd |
B691 |
Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
B692 |
Shenzhen Good-Always Imp. & Exp. Co. Ltd |
B693 |
Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
B694 |
Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
B695 |
Shenzhen Hua Mei Industry Development Ltd |
B696 |
Shenzhen Mingsheng Ceramic Ltd. |
B697 |
Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
B698 |
Shenzhen SMF Investment Co., Ltd |
B699 |
Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
B700 |
Shenzhen Topchoice Industries Limited |
B701 |
Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
B702 |
Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
B703 |
Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
B704 |
Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
B705 |
Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
B706 |
Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
B707 |
Taiyu Ceramic Co., Ltd. Liling Hunan China |
B708 |
Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
B709 |
Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
B710 |
Tangshan Chinawares Trading Co., Ltd |
B711 |
Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
B712 |
Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
B713 |
Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
B714 |
Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
B715 |
Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
B716 |
Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
B717 |
Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
B718 |
Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
B719 |
Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
B720 |
Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
B721 |
Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
B722 |
Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
B723 |
Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
B724 |
Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
B725 |
Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
B726 |
Tangshan Yida Industrial Corp. |
B727 |
Tao Yuan Porcelain Factory |
B728 |
Teammann Co., Ltd. |
B729 |
The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
B730 |
The Great Wall of Culture Group Holding Co., Ltd Guangdong |
B731 |
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. („Tienshan”) |
B732 |
Topking Industry (China) Ltd. |
B733 |
Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
B734 |
Weiye Ceramics Co., Ltd. |
B735 |
Winpat Industrial Co., Ltd. |
B736 |
Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
B737 |
Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
B738 |
Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. Liling City Hunan |
B739 |
Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
B740 |
Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
B741 |
Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
B742 |
Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
B743 |
Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
B744 |
Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
B745 |
Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
B746 |
China Yong Feng Yuan Co., Ltd. |
B747 |
Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
B748 |
Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
B749 |
Yuzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
B750 |
Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
B751 |
Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
B752 |
Zeal Ceramics Development Co., Ltd, Shenzhen, China |
B753 |
Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. („Xuanhua Yici”) |
B754 |
Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
B755 |
Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
B756 |
Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
B757 |
Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
B758 |
Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
B759 |
Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
B760 |
Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
B761 |
Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
B762 |
Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
B763 |
Liling Taiyu Porcelain Industries Co., Ltd |
B956 |
Liling Xinyi Ceramics Industry Ltd. |
B957 |
Gemmi (Shantou) Industrial Co., Ltd. |
B958 |
Jing He Ceramics Co., Ltd |
B959 |
Fujian Dehua Huamao Ceramics Co., Ltd |
C303 |
Fujian Dehua Jiawei Ceramics Co., Ltd |
C304 |
Fujian Dehua New Qili Arts Co., Ltd |
C305 |
Quanzhou Dehua Hengfeng Ceramics Co., Ltd |
C306 |
Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd |
C485 |
PRILOG II.
Izjava koju je potpisala službena osoba subjekta koji izdaje trgovački račun mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3. u sljedećem obliku:
1. |
ime i funkcija službene osobe subjekta koji izdaje trgovački račun; |
2. |
sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci navedeni u ovom računu potpuni i točni.” |
3. |
datum i potpis. |