EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022XC0224(10)
Publication of a communication of approval of a standard amendment to a product specification for a name in the wine sector, as referred to in Article 17(2) and (3) of Commission Delegated Regulation (EU) 2019/33 2022/C 88/13
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) 2022/C 88/13
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) 2022/C 88/13
PUB/2021/975
EUVL C 88, 24.2.2022, p. 101–105
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
24.2.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 88/101 |
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)
(2022/C 88/13)
Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN
”Médoc”
PDO-FR-A0730-AM04
Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021
HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT
1. Virallinen geokoodi
Maantieteellisen alueen ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.
Alueen rajat pysyvät samoina.
Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.
2. Rajattu viljelyalue
Rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon on lisätty päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.
Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.
Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
3. Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä
Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.
Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
4. Siirtymätoimenpiteet
Päättyneet siirtymätoimenpiteet on poistettu tuote-eritelmästä
Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
5. Valvontaelintä koskevat tiedot
Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.
Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
6. Yhteys alkuperään
Virallisen geokoodin päivityksen myötä kuntien luetteloa on tarkistettu: kuntien määrä on nyt 50 (kun se aiemmin oli 51), ja yhteyttä on muutettu vastaavasti.
Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.
YHTENÄINEN ASIAKIRJA
1. Nimi/nimet
Médoc
2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi
SAN – Suojattu alkuperänimitys
3. Rypäletuotteiden luokat
1. |
Viini |
4. Viinin/viinien kuvaus
LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS
Kyse on hiilihapottomista punaviineistä, jotka soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen. Ne ovat tanniinisia, niiden väri on voimakas, ja ne valmistetaan pääasiassa Cabernet Sauvignon N -lajikkeesta (perinteinen rypälelajike), jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta, vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Lajike Cabernet Sauvignon N antaa viineille mausteisia vivahteita. Merlot N -lajike antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.
Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.
Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.
Kussakin (pakkaamattomana) kaupan pidettävässä tai pakatussa viinierässä
— |
käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l |
— |
omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l. |
Viineillä, jotka saatetaan markkinoille pakkaamattomina tai pakataan ennen 1. lokakuuta sadonkorjuuvuotta seuraavana vuonna, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,25 meq/l. Tämän ajankohdan jälkeen viinien haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 16,33 meq/l.
Kaikissa pakkaamattomana kaupan pidettävissä viinierissä rikkidioksidipitoisuus on enintään 140 milligrammaa litraa kohti.
Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
|
Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) |
13 |
Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) |
|
Vähimmäishappopitoisuus |
milliekvivalenttia/litra |
Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) |
16,33 |
Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) |
|
5. Viininvalmistusmenetelmät
5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät
1. |
|
Erityinen viininvalmistusmenetelmä
Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.
2. |
|
Viininviljelykäytäntö
Tiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.
Leikkaussäännöt: Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita:
— |
kaksioksainen matalaleikkaus, kaksioksainen juoksijaleikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua; |
— |
juoksijaleikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua; |
— |
nelioksainen tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua. |
5.2. Enimmäistuotos
1. |
65 hehtolitraa hehtaaria kohden |
6. Rajattu maantieteellinen alue
Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.
7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)
|
Cabernet franc N |
|
Cabernet-Sauvignon N |
|
Carmenère N |
|
Cot N – Malbec |
|
Merlot N |
|
Petit Verdot N |
8. Yhteyden tai yhteyksien kuvaus
Tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-joen vasemmalla puolella ja ulottuu Girondesta Bordeaux’n pohjoispuolelle. Tämä Médocin niemimaan viinialue on pohjois–etelä-suunnassa lähes 80 kilometriä pitkä ja itä–länsi-suunnassa vain hiukan yli 10 kilometriä leveä. Alueeseen kuuluu 50 kuntaa.
Médocin niemimaan jokialueelle on erityistä se, että kausivaihtelut ovat maltillisia ja sademäärät hyvin kohtuullisia atlanttisesta ilmastosta huolimatta. Vaikka maantieteellisen alueen ilmasto on pohjoisen sijaintinsa vuoksi viileämpi kuin niemimaan eteläosan ilmasto, siellä sataa vähemmän. Nämä viininviljelylle suotuisat ilmastotekijät johtuvat alueen länsipuolella olevan Atlantin valtameren ja itäpuolella olevan Gironden suistoalueen tasoittavasta lämpövaikutuksesta. Valtameri-ilmasto, johon liittyy joinain syksyinä sateisia matalapainekausia ja joinain vuosina taas myöhäissyksyyn saakka jatkuvia lämpimiä ja hyvin aurinkoisia säitä, synnyttää selkeän vuosikertavaikutuksen.
Näistä tekijöistä johtuu, että viinialueen korkeuserot eivät ole kovin suuria (3–50 metriä). Alue rajautuu lännessä metsään ja idässä Gironden suistoalueeseen. Kun matkataan etelästä pohjoiseen, viininviljelyyn soveltuvat soraharjanteet seuraavat toinen toistaan. Harjanteita erottavat toisistaan joenuomat ja viininviljelyyn kelpaamattomat suoalueet.
Viininviljelijät ovat sukupolvien ajan hyödyntäneet viininviljelyyn soveltuvaa Médocin alueen erityistä maaperää, jonka maine on kiirinyt ympäri maailman. Ajan saatossa viininviljelijät ovat oppineet tuntemaan maaperän ominaisuudet perinpohjaisesti, ja nämä ominaisuudet on saatettu optimiinsa salaojitustekniikoiden avulla. Tämä on edistänyt kypsytettävien punaviinien tuotantoon parhaiten soveltuvien viljelykäytäntöjen kehittämistä. Hygieniavaatimusten tiukentumisesta ja viinitilojen koneellistumisesta huolimatta viininviljelijät haluavat edelleen ylläpitää viininviljelykäytäntöjä, joiden avulla saadaan tuotettua omaleimaisuudestaan tunnettuja punaviinejä.
Nykyään Médocin alueella käytetään pääasiassa seuraavia viiniköynnöslajikkeita: Cabernet-Sauvignon N (suosituin lajike soramailla), Merlot N (haluttu hedelmäisyytensä tähden), Cabernet franc N (kalkkikivivaltaisilla mailla) ja Petit Verdot N (lämpimillä ja suodattavilla mailla). Koska tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” viineissä käytetään useampia lajikkeita, joita viljellään erityyppisillä maaperillä, viinitarhan hoito edellyttää valikointia.
Valikointiin perustuvalla hoitotavalla saadaan hyvin kypsiä ja hyväkuntoisia rypäleitä, joiden tuotot ovat hyvin hallittavissa. Viinejä voidaan näin ollen maseroida, jotta ne saadaan konsentroitumaan halutulla tavalla. Tämän vuoksi viinit vaativat pehmentyäkseen vähintään kuuden kuukauden kypsytyksen.
Nämä tanniiniset voimakkaan väriset viinit valmistetaan pääasiassa Cabernet Sauvignon N -lajikkeesta, jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta ja vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja Petit Verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Cabernet Sauvignon N on perinteinen lajike, joka antaa Médoc-viineille mausteisia vivahteita. Kun siihen sekoitetaan Merlot N -lajiketta, tämä antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Jos Merlot N on viinin päälajikkeena, halutut aromit saadaan kehittymään nopeammin. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.
Viinit soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.
Tälle viinialueelle, jolla on pitkät viininviljelyperinteet ja jonka läpi kulkee niin sanottu viinitie (”Route des Vins”), on siroteltu mahtavia viinitiloja (joista käytetään nimitystä ”Château”), joiden laajoilla tiluksilla on moninaista rakennusperintöä ja joiden vierustoilla on pienen pieniä perhetiloja, joiden rypälesadon viiniytystä ja viinien markkinoille saattamista ja myynninedistämistä tuetaan erilaisilla osuustoiminnallisilla viininvalmistamoilla.
Tämän tarkistetun alkuperänimityksen viinit on tunnettu jo ammoisista ajoista saakka, ja näiden viinien maine perustuu käsitteeseen ”Château”. Kun ELEONOORA, Akvitanian herttuatar, ja HENRI PLANTAGENET, Englannin tuleva kuningas, avioituivat vuonna 1152, kauppasuhteet Englannin kanssa alkoivat kehittyä, mikä vaikutti ratkaisevasti siihen, että Médoc-viinit tulivat tunnetuiksi Ranskan ulkopuolella.
Kun ”Jurade de Bordeaux” luokitteli Guyennen viinit ensimmäisen kerran vuonna 1647, Médoc-viinit erottuivat jo edukseen. LUDVIG XV:n aikana tätä luokitusta kehitettiin alueittain niin, että luokitus jaettiin ensin kuntien ja myöhemmin viinitarhojen (”cru”) mukaan. Näiden erilaisten luokitusten kautta päädyttiin lopulta vuonna 1855 Bordeaux’n viiniluokitukseen (”Classement des vins de Bordeaux”), jossa Médocin alueen viinit luokiteltiin Gironden viineihin. Vuonna 1932 julkaistiin täydennykseksi luokitus ”Crus Bourgeois du Médoc”.
9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)
Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue
Oikeudellinen kehys:
Kansallinen lainsäädäntö
Lisäedellytyksen tyyppi:
Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus
Edellytyksen kuvaus:
Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi): Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.
Suurempi maantieteellinen yksikkö
Oikeudellinen kehys:
Kansallinen lainsäädäntö
Lisäedellytyksen tyyppi:
Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset
Edellytyksen kuvaus:
Etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux-Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux-Médoc”. Nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.
Linkki eritelmään
http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40c12dea-0f6d-4f13-accb-ed4795fb5f3a