Tiivistelmä
|
Arvonlisäverokantoja koskeva vaikutustenarviointi
|
A. Toimenpiteen tarve
|
Miksi? Mihin ongelmaan puututaan?
|
Kun yhteinen arvonlisäverojärjestelmä perustettiin vuonna 1967, samalla sitouduttiin lopullisen alv-järjestelmän perustamiseen siltä perustalta, että verotus tapahtuu alkuperäjäsenvaltiossa. Kun sisämarkkinat perustettiin vuonna 1993, tavoitteena pidettiin edelleen alkuperäpaikkaan perustuvan alv-järjestelmän käyttöönottoa. Siirtymävaiheen alv-järjestelyt ja nykyiset alv-kantoja koskevat säännöt tulivat voimaan. Tästä tavoitteesta on luovuttu lopullista järjestelmää koskevassa ehdotuksessa. Sen mukaan käyttöön otettaisiin alv-järjestelmä, joka perustuu verotukseen määräjäsenvaltiossa. Nykyiset alv-kantoja koskevat säännöt ovat kuitenkin edelleen linjassa alkuperään perustuvan järjestelmän kanssa, ja niistä koituu liikaa rajoituksia määräpaikkaan perustuvassa alv-järjestelmässä. Lisäksi erityissäännösten, joiden nojalla tietyt jäsenvaltiot ovat voineet poiketa rajoituksista, voimassaolo päättyy lopullisen alv-järjestelmän voimaantulon myötä.
|
Mitä toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan?
|
Aloitteen mukaan yleinen arvonlisäverokanta on pysyvästi vähintään 15 prosenttia. Lopullisessa alv-järjestelmässä jäsenvaltioita kohdellaan tasapuolisesti eikä niitä enää estetä alentamasta tiettyjen tavaroiden ja palvelujen alv-kantaa, jos ei ole vaaraa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavasta kilpailun vääristymisestä.
|
Mitä lisäarvoa saadaan toimenpiteen toteuttamisesta EU:n tasolla?
|
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklassa määrätyt toissijaisuusperiaatteen vaatimukset pannaan täytäntöön arvonlisäverodirektiivillä.
|
B. Ratkaisut
|
Mitä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpidevaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Miksi?
|
Harkittavana oli kaksi vaihtoehtoa, jotka molemmat edellyttävät alv-direktiivin muuttamista ja yleisen alv-kannan vähimmäistason asettamista pysyvästi 15 prosenttiin. Ensimmäisessä vaihtoehdossa olisi pyritty tarjoamaan voimassa olevien poikkeusten mahdollisuus kaikille jäsenvaltioille sisällyttämällä kansalliset säännökset alv-direktiiviin, mitä olisi kuitenkin ollut vaikea toteuttaa. Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa poikkeuksia koskeva ongelma ratkaistaan poistamalla syyt, joiden vuoksi poikkeuksia tarvittiin. Niitä olivat alennettujen alv-kantojen 5 prosentin vähimmäistaso sekä luettelo tavaroista ja palveluista, joihin alennettujen alv-kantojen soveltaminen oli sallittua (liite III). Luettelo on tarkoitus korvata negatiivisella luettelolla tavaroista ja palveluista, joihin on sovellettava yleistä verokantaa.
|
Mitkä toimijat kannattavat mitäkin vaihtoehtoa?
|
Jäsenvaltiot ja avoimeen julkiseen kuulemiseen osallistuneet vastaajat kannattavat jäsenvaltioiden tasavertaista kohtelua.
|
C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset
|
Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon hyödyt (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen hyödyt)?
|
Valitulla vaihtoehdolla poistetaan jäsenvaltioilta sellaiset rajoitukset, jotka eivät ole enää perusteltuja määräpaikkaan perustuvassa verotuksessa. Se tarjoaa myös ratkaisun poikkeusten voimassaolon päättymiselle.
|
Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon kustannukset (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen kustannukset)?
|
Valittu vaihtoehto edellyttää suojatoimenpiteitä mahdollisten riskien välttämiseksi.
|
Mitkä ovat vaikutukset yrityksiin, mukaan lukien pk- ja mikroyritykset?
|
Riskiä siitä, että järjestelmän monimutkaistuminen kasvattaisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, rajoitetaan sillä, että talouden toimijoille annetaan tietoa alv-kannoista tilastollisen toimialaluokituksen mukaan jaoteltuna tarkoitusta varten mukautetussa verkkoportaalissa.
|
Kohdistuuko jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon merkittäviä vaikutuksia?
|
Jäsenvaltiot voivat edelleen hallita talousarviovaikutuksia. Jos alennettujen alv-kantojen soveltamisalaa laajennetaan tai alennettuja alv-kantoja alennetaan lisää ilman tasapainottavia toimenpiteitä, alv-tulot pienenevät.
|
Onko toimenpiteellä muita merkittäviä vaikutuksia?
|
Riitatapausten riski saattaa kasvaa jäsenvaltioiden liikkumavaran kasvaessa.
|
D. Seuranta
|
Milloin asiaa tarkastellaan uudelleen?
|
Liitettä III tarkastellaan uudelleen ennen lopullisen alv-järjestelmän voimaantuloa. Sen voimaantulon jälkeen negatiivista luetteloa olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti.
|