EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0406
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Germany’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Germany’s 2014 stability programme
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
/* COM/2014/0406 final */
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0406 final */
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Saksan vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6
artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3], ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4], ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon, ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon, ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään
kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä. (2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. (3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. (4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013
suosituksen Saksan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon
Saksan vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15
päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[5] mukaisesti lausuntonsa
Saksan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014[6]. (5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[7],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[8],
jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin
perusteellinen tarkastelu. (6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa. (7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Saksaa koskevan
perusteellisen tarkastelun[9]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan
makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja
politiikkatoimia. Erityisesti vaihtotase on ollut jatkuvasti erittäin
ylijäämäinen, mikä kertoo vahvan kilpailukyvyn myönteisistä vaikutuksista ja
säästöjen laajamittaisesta sijoittamisesta ulkomaille. Se on myös merkki siitä,
että kotimainen kasvu on säilynyt maltillisena ja ettei taloudellisia
resursseja ole ehkä kohdennettu tehokkaasti. Vaikka vaihtotaseen ylijäämä ei
aiheutakaan samanlaisia riskejä kuin suuri alijäämä, Saksan vaihtotaseen ylijäämän
suuruus ja pitkäaikaisuus vaatii tarkkaa seurantaa. Erityisesti Saksan talouden
koon huomioon ottaen tarve toteuttaa toimia, joilla pienennetään maan talouden
ja euroalueen toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskiä, on
erityisen huomattava. (8)
Saksa toimitti vuoden 2014 kansallisen
uudistusohjelmansa 14 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014
vakausohjelmansa 8 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan
aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. (9)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen
talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa
pysytään jatkossakin. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin
tavoite, joka on –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman mukaan (uudelleen laskettu)
rakenteellinen rahoitusasema pysyy positiivisena vuonna 2014. Tämän jälkeen
bruttovelan ennakoidaan supistuvan 76 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014
ja jatkavan laskuaan riittävällä tavalla tämänkin jälkeen. Näin ollen
ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia. Ohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden
perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole virallisesti vahvistettu
riippumattomassa elimessä, on uskottava, sillä se vastaa yleisesti ottaen
komission kevään 2014 talousennustetta. Neuvosto katsoo vakausohjelman
arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o
1466/97 mukaisesti, että julkisen talouden tilanne Saksassa on edelleen
yleisesti ottaen terve, sillä ennusteiden mukaan keskipitkän aikavälin
tavoitteessa pysytään ja velkasääntöä noudatetaan edelleen. (10)
Saksassa on edistytty vain jonkin verran julkisten
menojen kustannustehokkuuden parantamisessa terveydenhuollon ja
pitkäaikaishoidon alalla, vaikka uusista aloitteista on ilmoitettu. Niiden
tavoitteena on parantaa terveydenhuollon kustannustehokkuutta, mutta ne eivät
ehkä ole riittäviä hillitsemään kustannusten odotettavissa olevaa kasvua.
Äskettäin hyväksytyllä eläkeuudistuksella pyritään parantamaan
varhaiseläke-etuja (Rente mit 63) ja tiettyjen ryhmien eläkkeiden tasoa.
Jälkimmäinen kattaa myös ennen vuotta 1992 syntyneitä lapsia kasvattaneille
tarkoitetun lisäeläkkeen (Mütterrente). Uudistus kuormittaa julkisen
eläkejärjestelmän kestävyyttä entisestään, ja se on tarkoitus rahoittaa
eläkejärjestelmän korkeamman maksuosuuden avulla, mistä aiheutuu kielteisiä
vaikutuksia aktiivisen työvoiman käytettävissä oleviin tuloihin. Uudistuksella
voi olla negatiivinen vaikutus myös täydentävien toisen ja kolmannen pilarin
eläkkeiden käyttöön. Saksa on edistynyt koulutukseen suunnatun varainkäytön
lisäämisessä vain hiukan ja tutkimusmenojen kasvattamisessa jonkin verran.
Lisätoimet näyttävät olevan tarpeen kaikilla hallinnon tasoilla pyrittäessä
tavoitteeseen, jonka mukaan julkisten ja yksityisten koulutus- ja
tutkimusmenojen olisi oltava 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015
mennessä. Kaikkein innovatiivisimpien talouksien tavoittamiseksi olisi
pyrittävä vielä kunnianhimoisempiin jatkotavoitteisiin. Saksassa on viime
vuosina lisätty infrastruktuuri-investointeja, ja niitä on suunniteltu
kasvatettaviksi edelleen, mutta lisätoimet näyttävät olevan tarpeen. (11)
Saksa on edistynyt kaiken kaikkiaan vain vähän
verotusjärjestelmän tehokkuuden ja kasvua tukevien ominaisuuksien
parantamisessa sekä työhön kohdistuvan suuren verorasituksen vähentämisessä.
Suunnitteilla ei ole merkittäviä toimenpiteitä siirtymiseksi kohti kasvua
tehokkaammin edistäviä tulonlähteitä. Alennetun arvonlisäverokannan
soveltamista (tällä hetkellä 7 %) voitaisiin rajoittaa ja yleistä
arvonlisäverokantaa laajentaa. Juoksevista kiinteistöveroista saatavien tulojen
suhteellinen alhaisuus viittaa siihen, että niitä voitaisiin korottaa. Lisäksi
verorasituksen jakautuminen voisi olla oikeudenmukaisempaa, jos kunnallisen
kiinteistöveron (Grundsteuer) veropohja arvioitaisiin uudelleen.
Investointiedellytyksiä voitaisiin Saksassa parantaa edelleen uudistamalla
alueellista yritysveroa (Gewerbesteuer), leikkaamalla veronkantoon
liittyvää hallinnollista rasitusta ja vähentämällä yhtiöverojärjestelmän
velkarahoitusta suosivia ominaisuuksia. (12)
Finanssipoliittista kehystä on täydennetty
kansallisella tasapainoisen talousarvion säännöllä ja perustamalla riippumaton
neuvoa-antava lautakunta. Useiden osavaltioiden näyttäisi kuitenkin olevan
tarpeen vielä laatia perustuslakiin sisällytettyä tasapainoisen talousarvion
sääntöä (ns. velkajarrua) koskevat erityiset soveltamissäännöt, jotta
voitaisiin varmistaa velkajarrun tehokas soveltaminen vuotuisessa
talousarviosyklissä. Suunniteltua julkisen talouden suhteiden tarkistamista
liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välillä olisi hyödynnettävä
finanssipoliittisen vastuun ja vastuuvelvollisuuden lujittamiseksi. (13)
Palkat ovat pitkään jatkuneen maltillisen
palkkakehityksen jälkeen viime vuosina nousseet, mutta vuonna 2013 reaalipalkkojen
kasvu oli kohtuullisempaa kuin vuonna 2012. Saksa suunnittelee yleisen 8,50
euron vähimmäistuntipalkan käyttöönottoa vuonna 2015, ja se tulisi
täysimääräisesti voimaan vuodesta 2017 alkaen. Suunnitellun työntekijöiden
asianmukaisen vähimmäistulotason takaamiseen tähtäävän vähimmäispalkan
käyttöönotto edellyttää sen vaikutusten, erityisesti työllisyyteen kohdistuvien
vaikutusten, tarkkaa seurantaa. Suuren verokiilan kaventamiseen tähtäävät
toimet erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden osalta ovat toistaiseksi
olleet vain vähäisiä. Hyväksytty eläkeuudistus ja vireillä olevat
pitkäaikaishoidon uudistussuunnitelmat, joihin liittyy sosiaaliturvamaksujen
korottaminen, saattavat jälleen kasvattaa verokiilaa. Saksa on edennyt jonkin
verran vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutusten parantamisessa, mutta
koulutussaavutusten ja sosioekonomisen taustan välinen yhteys on edelleen voimakas
ja vaikuttaa jatkuvasti kansalaisten tilanteeseen työelämässä. Vaikka
asianmukaisten aktivointi- ja integrointitoimenpiteiden luomisessa on edistytty
jonkin verran, pitkäaikaistyöttömyys aiheuttaa edelleen huolta, mikä kertoo
lisätoimenpiteiden tarpeesta. Toimissa, joilla pyritään helpottamaan
siirtymistä minityöpaikoista kohti täysimääräiset pakolliset
sosiaaliturvamaksut sisältäviä työsopimusmuotoja, on edistytty vain vähäisessä
määrin. Kotitalouksien toisiin tulonsaajiin kohdistuvien verotuksellisten
pidäkkeiden vähentäminen ei ole edennyt. Kokopäiväisen varhaiskasvatuksen ja
hoitopaikkojen saatavuuden lisäämisessä on Saksassa edetty jonkin verran, mutta
kokopäiväkoulujen laajentamisessa vain vähän. Samaan aikaan päivähoitoon ja
kokopäiväkouluihin liittyy edelleen laatuongelmia ja alueellisia eroja. (14)
Hallituksen ehdotuksella uusiutuvaa energiaa
koskevan lain tarkistamisesta pyritään hidastamaan kokonaisenergiakustannusten
nousua, jakamaan kustannukset tasaisemmin kuluttajien välillä, valvomaan uusiutuvan
energian käytön laajentumista ja edistämään markkinoiden yhdentymistä.
Uudistuksen toteutuksen yhteydessä on tarpeen seurata tarkasti sen vaikutuksia
tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen. Lisätoimet ovat tarpeen verkon
laajentamisen ja naapurimaiden kanssa koordinoinnin alalla. (15)
Toimenpiteet kilpailun edistämiseksi
palvelusektoreilla ovat olleet melko vähäisiä, vaikka yksittäisissä ammateissa
ja tietyillä alueilla on toteutettu irrallisia uudistuksia, esimerkiksi
rakennusalan lupamenettelyjen ja kaupallisen viestinnän alalla. Tuottavuuden
kasvu on ehkä palvelusektoreilla rakenteellisesti hitaampaa kuin
teollisuudessa, mutta erityisen hidasta se on joillakin palvelusektoreilla,
erityisesti asiantuntijapalveluissa. Markkinoille pääsyyn ja asiantuntijapalvelujen
tarjoamiseen kohdistuu edelleen esteitä. Ne ovat esimerkiksi oikeudelliseen
muotoon ja osakkuuteen liittyviä rajoituksia ja ammatillista pätevyyttä
koskevia vaatimuksia. Eri osavaltioissa asiantuntijapalveluihin sovellettavien
sääntelyjärjestelmien erilaisuuden vuoksi olisi ehkä syytä määrittää
rasitukseltaan keveimmät sääntelytavat ja laajentaa niiden käyttö koko maahan. Saksan viranomaisten julkisia hankintoja koskevan EU:n
lainsäädännön nojalla julkaisemien sopimusten arvo on edelleen EU:n alhaisimpia.
Kattava siirtyminen kohti läpinäkyviä sähköisten hankintamenettelyjen
markkinoita saattaisi lisätä kilpailua. Vähittäiskauppasektorilla eräiden
osavaltioiden kaavoitussäännökset rajoittavat edelleen uusien toimijoiden tuloa
markkinoille. Rautatieliikenteen markkinoiden kilpailun tehostaminen on
edistynyt vain vähäisessä määrin. (16)
Saksa on edistynyt pankkisektorin
vakauttamistoimenpiteissä vain hiukan, mutta erityisesti kehittämällä
ohjausjärjestelmää. Pääasiassa komission valtiontukipäätökset ovat viime
vuosina vieneet eteenpäin Landesbank-pankkien uudelleenjärjestelyä, ja sektori
on edelleen pirstaloitunut. Lisätoimia tarvitaan niiden rakenteellisten ja
ohjausjärjestelmään liittyvien esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat
markkinalähtöistä vakauttamista. Niillä lisättäisiin samalla finanssisektorin
kokonaistehokkuutta. Pankkisektorin toisen pilarin pankkien oikeudellisen
kehyksen tarkistaminen voisi antaa lisätukea julkisen pankkisektorin
vakauttamiselle. (17)
Komissio on EU-ohjausjakson osana analysoinut
kattavasti Saksan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman ja
kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen
Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden
kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska
unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason
panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä
annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä
suosituksista 1–4. (18)
Neuvosto on tutkinut Saksan vakausohjelman tämän
arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[10]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. (19)
Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman
ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin
perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4. (20)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän
analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö
on euro. Myös Saksan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina
2014–2015 toimia, joilla se 1. noudattaa
kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden
rahoitusaseman vakauden huolehtien siitä, että julkisen talouden keskipitkän
aikavälin tavoitteesta pidetään kiinni edelleen koko vakausohjelman kattaman
kauden ajan ja että yleinen julkisen talouden velkasuhde säilyy pysyvästi
laskusuunnassa; hyödyntää erityisesti käytettävissä olevia mahdollisuuksia
lisätä ja tehostaa julkisia investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen ja
tutkimukseen; parantaa verojärjestelmän tehokkuutta erityisesti laajentamalla
verokantaa erityisesti kulutuksen osalta arvioimalla uudelleen kunnallista
kiinteistöveroa, kehittämällä verohallintoa ja tarkastelemalla uudelleen alueellista
yritysveroa, myös yksityisten investointien edistämiseksi; toteuttaa lisätoimia
parantaakseen julkisten menojen kustannustehokkuutta terveydenhuollon ja
pitkäaikaishoidon alalla; huolehtii julkisen eläkejärjestelmän kestävyydestä i)
muuttamalla muiden kuin sosiaalivakuutuksesta maksettavien ja/tai sen ulkopuolisten
uusien etuuksien (Mütterrente) rahoituksen verotuloista saatavaksi, myös
sosiaaliturvamaksujen lisäkorotusten välttämiseksi, ii) lisäämällä kannustimia
eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen ja iii) parantamalla toisen ja kolmannen
pilarin eläkejärjestelmien kattavuutta; saattaa velkajarrun täytäntöönpanon
päätökseen yhdenmukaisesti kaikissa osavaltioissa ja huolehtii
seurantamenettelyjen ja korjausmekanismien oikea-aikaisuudesta ja asianmukaisuudesta;
parantaa julkisen talouden suhteiden rakennetta liittovaltio-, osavaltio- ja
paikallistason välillä, myös pyrkien huolehtimaan julkisten investointien
asianmukaisuudesta kaikilla hallintotasoilla; 2. parantaa edellytyksiä
kotimaisen kysynnän tukemiseksi edelleen, muun muassa alentamalla erityisesti
pienipalkkaisten korkeita veroja ja sosiaaliturvamaksuja; seuraa yleisen vähimmäispalkan
toteuttamisen yhteydessä sen vaikutusta työllisyyteen; parantaa työntekijöiden
työllistettävyyttä parantamalla edelleen vähäosaisten henkilöiden
koulutussaavutuksia ja toteuttamalla kunnianhimoisempia aktivointi- ja
integrointitoimenpiteitä työmarkkinoilla, erityisesti pitkäaikaistyöttömien
osalta; toteuttaa toimenpiteitä erityisesti kotitalouksien toisiin tulonsaajiin
kohdistuvien verotuksellisten pidäkkeiden vähentämiseksi ja helpottaa
siirtymistä minityöpaikoista kohti työsopimusmuotoja, joihin sovelletaan
täysimääräisiä pakollisia sosiaaliturvamaksuja; puuttuu alueelliseen vajaukseen
kokoaikaisen päivähoidon ja kokopäiväkoulujen saatavuudessa ja parantaa samalla
niiden koulutuksellista laatua yleisesti; 3. pitää energiajärjestelmän
muuttamisen kokonaiskustannukset mahdollisimman alhaisina; seuraa erityisesti
uusiutuvaa energiaa koskevan lain uudistamisen vaikutuksia uusiutuvien
energioiden tukijärjestelmän kustannustehokkuuteen; tehostaa pyrkimyksiä
vauhdittaa kansallisten ja rajatylittävien sähkö- ja kaasuverkkojen
laajentamista; tehostaa energiapolitiikan tiivistä koordinointia naapurimaiden
kanssa; 4. toteuttaa
määrätietoisempia toimenpiteitä kilpailun kehittämiseksi palvelusektorilla,
kuten tiettyjen asiantuntijapalvelujen alalla, myös tarkistamalla voimassa
olevia sääntelymalleja ja pyrkimällä ottamaan käyttöön yhtenäiset parhaat
käytänteet kaikissa osavaltioissa; selvittää EU:n lainsäädännön mukaisten
julkisten hankintasopimusten alhaisen arvon syyt; toteuttaa lisätoimia
poistaakseen kaavoitussäännökset, jotka rajoittavat uusien toimijoiden tuloa
vähittäiskauppasektorille; toteuttaa toimia rautatieliikenteen markkinoilla
vielä olevien kilpailuesteiden poistamiseksi; jatkaa Landesbanken-sektorin
vakauttamistoimia, myös kehittämällä ohjausjärjestelmää. Tehty Brysselissä Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 406 final. [4] P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129. [5] EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11. [6] C(2013) 8001 final [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 78 final. [10] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.