EUR-Lex Baza aktów prawnych Unii Europejskiej
Ten dokument pochodzi ze strony internetowej EUR-Lex
Dokument 52013PC0603
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on promoting health-enhancing physical activity across sectors
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä eri aloilla
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä eri aloilla
/* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä eri aloilla /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */
PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Liikunta, säännöllinen urheilu ja kuntoilu
mukaan luettuna, on yksi tehokkaimmista tavoista pysyä fyysisesti ja henkisesti
hyvässä kunnossa, torjua ylipainoa ja liikalihavuutta sekä ehkäistä niihin
liittyviä sairauksia. Lisäksi urheilun ja liikunnan harrastaminen korreloi
muiden tekijöiden, kuten sosiaalisen vuorovaikutuksen ja osallisuuden, kanssa.
Liikunta on yksi tärkeimmistä terveyteen vaikuttavista tekijöistä modernissa
yhteiskunnassa, ja urheilu on keskeinen osa kaikkia julkisia toimia, joilla
pyritään lisäämään liikuntaa. Liikunnan
koko elämän aikana tuomista monista hyödyistä on kattavaa tietoa[1], ja ne lisäävät yleisemminkin elämänlaatua, kuten Maailman
terveysjärjestö (WHO) on vahvistanut. Tutkimustulokset tukevat urheilun ja
liikunnan roolia lasten ja nuorten kehityksessä[2] ja viittaavat siihen, että urheilun ja liikunnan harrastamisella
nuoruusiässä on myönteinen yhteys aikuisena harjoitettavan liikunnan määrään.
On myös yhä enemmän näyttöä siitä, että liikunnan sekä mielenterveyden,
psyykkisen kehityksen ja kognitiivisten prosessien välillä on positiivinen
korrelaatiosuhde.[3] Euroopan unionissa
liikunnan määrä korreloi myönteisesti elinajanodotteen kanssa, mikä tarkoittaa
sitä, että maissa, joissa liikuntaa harrastetaan enemmän, on yleensä korkeampi
elinajanodote.[4] Liikunnan
puute sitä vastoin aiheuttaa useita haittoja, kuten ennenaikaisia kuolemia,
ylipainoisuuden ja liikalihavuuden lisääntymistä, rinta- ja suolistosyöpiä,
diabetesta ja iskeemisiä sydänsairauksia. Vuonna 2009 liikunnan vähäisyys
määriteltiin neljänneksi tärkeimmäksi ennenaikaisia kuolemia ja sairauksia
aiheuttavaksi riskitekijäksi korkean tulotason maissa kaikkialla maailmassa, ja
se aiheuttaa yli miljoona kuolemaa pelkästään Euroopan alueella.[5] Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että vähäisestä liikunnasta
johtuvat terveysongelmat aiheuttavat merkittäviä suoria ja epäsuoria
taloudellisia kustannuksia sairauksien ja sairastavuuden, sairauslomien ja
ennenaikaisten kuolemien vuoksi, etenkin kun otetaan huomioon Euroopan
yhteiskuntien nopea ikääntyminen.[6] Tutkimuksissa on yritetty arvioida nämä kustannukset rahallisesti.
Esimerkiksi eräässä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen teettämässä
tutkimuksessa tästä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan Englannissa
hieman yli 3 miljardia euroa vuodessa, eli 63 euroa asukasta kohti[7]. Nämä seikat huomioon ottaen liikunta on sisällytetty tarttumattomien
tautien torjuntaa koskevien kansainvälisten toimien tavoitteisiin.[8] Unionissa
terveyttä edistävän liikunnan lisääminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden
vastuulla oleva asia. Koska tietoisuus liikunnan merkityksestä ja myönteisistä
vaikutuksista sekä vähäisen liikunnan aiheuttamasta yhä suuremmasta
taloudellisesta rasituksesta lisääntyy, monet viranomaiset ovat tehostaneet
toimia terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseksi. Vuoden 2010 jälkeen useimmat
jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että niillä on käytössä ainakin jonkinlaisia
liikuntaa koskevia suosituksia, ja monet ovat myös laatineet erityisiä
strategioita antaakseen kansalaisilleen mahdollisuuksia liikkua enemmän ja
kannustaakseen heitä siihen.[9] Eri politiikanaloilla
ja sektoreilla, varsinkin urheilun, terveydenhoidon, liikenteen ja koulutuksen
aloilla, on käynnistetty konkreettisia toimenpiteitä tätä varten, ja on
olemassa monia esimerkkejä hyvistä käytännöistä, joihin asianomaiset
sidosryhmät osallistuvat. Tukeakseen
jäsenvaltioita unioni on edistänyt liikuntaa toimillaan ja rahoitusvälineillään
erityisesti urheilun ja terveydenhoidon aloilla, ja se on antanut poliittisille
päättäjille näyttöön perustuvia ohjeita EU:n liikuntaa koskevilla
suuntaviivoilla[10]. Nämä suuntaviivat
laati työryhmä, joka koostui 22:sta eri puolilta Eurooppaa tulleesta ja
vakiintunutta tieteellistä käsitystä laajasti edustaneesta eri alojen
asiantuntijasta, ja EU:n urheiluministerit vahvistivat ne vuonna 2008.
Suuntaviivoissa toistetaan WHO:n suositukset liikunnan vähimmäismäärästä,
painotetaan monialaista lähestymistapaa terveyttä edistävään liikuntaan ja
annetaan 41 konkreettista toiminnan suuntaviivaa. Jo vuoden 2007 urheilun
valkoisessa kirjassa[11] ja samana vuonna
julkaistussa valkoisessa kirjassa ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen
liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”[12] korostettiin terveyttä edistävän liikunnan merkitystä, ja ne ovat
auttaneet tehostamaan poliittista keskustelua ja hyvien käytäntöjen vaihtoa. Huolimatta
terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseen kiinnitetystä yhä suuremmasta
huomiosta sekä kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla käytettävissä
olevista välineistä liikkumattomuus on unionissa edelleen liian yleistä (esim.
vuonna 2010 eurooppalaisista 60 prosenttia vastasi harrastavansa kuntoilua tai
urheilua harvoin tai ei koskaan[13]). WHO:n mukaan kaksi kolmannesta unionin aikuisikäisestä väestöstä ei
saavuta suositeltuja liikuntamääriä. Tämän tuloksena vähäisen liikunnan
arvioidaan vievän vuosittain eurooppalaisilta keskimäärin yli 8 miljoonaa
tervettä elinpäivää.[14] Vaikka yksittäisten
jäsenvaltioiden välillä on näytön mukaan valtavia eroja, useimmat maat eivät
ole saavuttaneet tärkeintä poliittista tavoitetta eli pystyneet lisäämään
niiden kansalaisten osuutta, jotka saavuttavat WHO:n suosittamat ja EU:n
liikuntaa koskevissa suuntaviivoissa toistetut terveyttä edistävän liikunnan määrät.
Koko unionin kannalta jäsenvaltioiden toteuttamat terveyttä edistävän liikunnan
lisäämistoimet eivät ole olleet tehokkaita. Tämä tilanne on vastoin Eurooppa
2020 -strategiaa[15], jossa tunnustetaan
tarve torjua terveyseroja kasvun ja kilpailukyvyn edellytyksenä, ja lisäksi se
on ristiriidassa unionin urheilun ja terveyden alalla asettamien poliittisten
tavoitteiden kanssa. Tutkimustulokset vahvistavatkin näytön ja toimien välisen
kuilun liikkumattomuuden torjunnassa, ja niiden perusteella on vaadittu pikaisia
liikuntaa koskevia poliittisia toimia erillisenä kansanterveyteen liittyvänä
prioriteettina.[16] Syyt
siihen, että liikunnan vähenemissuuntausta ei ole pystytty kääntämään, löytyvät
lähinnä puutteista terveyttä edistävän liikunnan lisäämistoimien laadinnassa ja
toteutuksessa. Kun otetaan huomioon tehokkaalle terveyttä edistävää liikuntaa
tukevalle politiikalle tieteellisten välineiden avulla asetetut kriteerit,
voidaan todeta, että näyttö, asiantuntijoiden näkemykset ja kuulemistulokset
ovat osoittaneet seuraavia puutteita: terveyttä edistävää liikuntaa koskevien
riittävän monialaisten lähestymistapojen puute (mm. terveyttä edistävästä
liikunnasta vastaavien eri ministeriöiden ja elinten yhteistyö); terveyttä
edistävää liikuntaa koskevien toimien epäselvät tavoitteet; sekä terveyttä
edistävän liikunnan määrää ja sitä koskevien toimien seurantaa ja arviointia
koskevien säännösten riittämättömyys. Luotettavaa tietoa on saatavilla harvoin,
vaikka se on arvokasta politiikan muotoilun ja parantamisen kannalta. Terveyttä
edistävä liikunta on vasta alkamassa muuttua omaksi politiikanalakseen ja saada
tunnustusta monitahoisena poliittisena alana, joka edellyttää EU:n liikuntaa
koskevissa suuntaviivoissa esitettyjen kaltaisia monialaisia toimia.
Liikunnalla ei ole tähän asti ollut sitä puolustavia voimia, jotka
varmistaisivat, että se saa asianmukaisen poliittisen huomion.[17] Koska terveyttä edistävä liikunta on varsin uusi aihe hallitusten
asialistoilla[18], on tarpeen parantaa
siihen vaikuttavien tekijöiden ymmärrystä, koska tämä on välttämätöntä
liikuntaa lisäävien toimien suunnittelemiseksi samoin kuin terveyttä edistävää
liikuntaa lisäävien institutionaalisten valmiuksien kannalta. Euroopan
unionin urheilualan työsuunnitelman 2011–2014[19] täytäntöönpanon yhteydessä tehdyn asiantuntijoiden työn sekä muiden
alojen ja tasojen (esim. terveys- ja liikennealojen) antaman
asiantuntijapalautteen perusteella neuvosto kehotti tämän tilanteen
ratkaisemiseksi marraskuussa 2012 antamissaan terveyttä edistävää liikuntaa
koskevissa päätelmissä komissiota tekemään ehdotuksen neuvoston suositukseksi,
jolla edistetään EU:n liikuntaa koskeviin suuntaviivoihin perustuvaa
monialaista lähestymistapaa ja joka sisältää kevyen seurantakehyksen. Aloitteen onnistuminen riippuu viime kädessä merkittävästi siitä, että
varsinkin ne sidosryhmät, jotka liittyvät suorimmin liikuntaan ja joilla on
vahva kyky saavuttaa kansalaiset, saadaan mukaan. Näin ollen urheiluala on
erityisesti ruohonjuuritason toimintansa ja liikuntaa kaikille ‑lähestymistapansa
vuoksi keskeinen toimija kaikissa onnistuneissa terveyttä edistävän liikunnan
lisäämiseen tähtäävissä toimissa. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN
TULOKSET Ehdotus
perustuu komission ja jäsenvaltioiden urheilualan työsuunnitelman 2011–2014
täytäntöönpanon yhteydessä tekemään työhön. Ehdotuksen sisällöstä,
seurantakehys mukaan lukien, on suoritettu laajoja kuulemisia jäsenvaltioiden,
asiantuntijoiden, sidosryhmien ja eri aloja, kuten urheilu-, terveys-,
koulutus- ja liikennealoja, edustavien kansalaisten kanssa. Intressitahoja on
kuultu eri tasoilla niiden näkemyksistä siitä, onko liikuntaa tarpeen edistää
unionin tasolla ja missä laajuudessa. Tammikuussa 2011 annettu urheilua koskeva
tiedonanto[20] sisälsi toimintakohdan
tällaisen ehdotuksen harkitsemisesta, ja sen jälkeen komissio on säännöllisesti
esittänyt tätä aloitetta koskevat suunnitelmansa ja meneillään olevan työn
poliittisille päättäjille ja sidosryhmille sekä pyrkinyt saamaan palautetta eri
foorumeilla. Helmikuun 2. päivänä 2012 antamassaan päätöslauselmassa urheilun
eurooppalaisesta ulottuvuudesta Euroopan parlamentti kehotti EU:ta ja
jäsenvaltioita helpottamaan osallistumista urheiluun ja edistämään terveellisiä
elämäntapoja sekä käyttämään täysin hyväksi urheiluun liittyviä mahdollisuuksia
ja siten vähentämään terveydenhuoltomenoja.[21] Jäsenvaltiot
ovat korostaneet tarvetta jatkaa terveyttä edistävää liikuntaa koskevien
kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja tukeneet unionin uutta poliittista
aloitetta. Jäsenvaltiot ovat vahvistaneet, että asianomaisten alojen mukaan
saaminen kansallisella tasolla on ollut vaikeaa ja että luotettavista tiedoista
on puutetta, mutta korostaneet myös tarvetta rajoittaa tietojen keräämisen
aiheuttamaa rasitusta. Urheilualan sidosryhmät, muun muassa urheiluliike mutta myös
urheiluun liittyvät organisaatiot, kuten urheiluvälineteollisuus, ovat
kannustaneet voimakkaasti unionin lisätoimia terveyttä edistävän liikunnan
alalla. Unionin toimielinten, nykyisten urheilu- ja terveysalan unionin tason
yhteistyörakenteiden, asiantuntijoiden ja urheilualan sidosryhmien lisäksi myös
suuri osa unionin kansalaisista on sitä mieltä, että unionilla on oma roolinsa
terveyttä edistävän liikunnan lisäämisessä, kuten vuonna 2010 verkossa
toteutettu kuuleminen osoitti. Vaikutustenarviointilautakunta antoi myönteisen
lausunnon vaikutustenarvioinnin luonnoksesta 7. joulukuuta 2012. Lautakunnan
huomiot otetaan huomioon vaikutustenarviointikertomuksen lopullisessa
versiossa. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Oikeusperusta Ehdotetussa
aloitteessa sovelletaan kohdennettua lähestymistapaa terveyttä edistävään
liikuntaan, joka on suhteellisen uusi ala, jolla tieteellinen kehitys on
nopeaa. Alassa yhdistyvät yhtäältä urheiluun ja kuntoiluun läheisesti liittyvä
liikunta ja toisaalta kansanterveys. Ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja
jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden pyrkiessä lisäämään terveyttä edistävää
liikunta unioni voi toimia kahden oikeusperustan pohjalta: ne ovat Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 165 ja 168 artikla, joissa
molemmissa unionille annetaan tukevaa toimivaltaa. SEUT-sopimuksen 165 artiklan
mukaan unioni ”myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen” ja tällaisella
toiminnalla pyritään ”kehittämään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta”. Sopimuksen
168 artiklan mukaan ”unionin toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen
[…] sekä fyysistä ja mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan”. Perussopimuksessa
määrätään, että molemmilla aloilla (urheilu ja kansanterveys) neuvosto voi
komission ehdotuksesta antaa suosituksia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
Lisäksi perussopimuksessa annetaan nimenomaisesti komissiolle oikeus tehdä
”aiheellisia aloitteita” jäsenvaltioiden politiikan yhteensovittamiseksi
kansanterveyden alalla ja etenkin ”aloitteita, joilla on tarkoitus vahvistaa
suuntaviivoja ja indikaattoreita, järjestää parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä
valmistella tarvittavat tekijät säännöllistä seurantaa ja arviointia varten”.
Ehdotetulla suosituksella pyritään tehostamaan jäsenvaltioiden toimia terveyttä
edistävän liikunnan alalla ja tukemaan niitä tarjoamalla kehys niiden toimien
seuraamiseksi. Suosituksella pyritään vahvistamaan yhteistyötä ja politiikan
koordinointia jäsenvaltioiden välillä sekä säätämään hyvien käytäntöjen vaihdon
jatkamisesta asianomaisissa urheilun ja terveyden alan unionin tason
rakenteissa. Tässä
suosituksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan
unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Ehdotetun aloitteen lyhyt
kuvaus Neuvoston
pyynnön mukaisesti tässä suosituksessa määritellään johdonmukaisten,
monialaisten ja näyttöön perustuvien terveyttä edistävää liikuntaa lisäävien
toimien tärkeimmät osatekijät ja pyritään siten auttamaan jäsenvaltioita niiden
ponnistuksissa saada kansalaiset harrastamaan (enemmän) liikuntaa. Suosituksessa otetaan huomioon selvä näyttö
siitä, että terveyttä edistävää liikuntaa lisäävien toimien on onnistuakseen
perustuttava monialaiseen lähestymistapaan. Siinä otetaan huomioon, että vaikka
jäsenvaltioilla on yhteisiä tavoitteita ja ne kunnioittavat perusoikeuksia,
niillä on erilaisten sosiaalisten, taloudellisten ja kulttuuristen
toimintaympäristöjen vuoksi erilaisia terveyttä edistävää liikuntaa koskevia
prioriteetteja ja siksi ne noudattavat erilaisia poliittisia lähestymistapoja.
Politiikan koordinointia unionin tasolla koskevilla säännöksillä on tarkoitus
tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä laatia ja panna täytäntöön tehokkaita
terveyttä edistävää liikuntaa koskevia toimia. Seurantakehys, mukaan lukien sen
sisältämät liikunta-alan asiantuntijoiden laatimat indikaattorit, on
suunniteltu riittävän joustavaksi välineeksi tuottamaan tietoa politiikan
suunnittelua varten tässä yhteydessä. Ehdotukseen liitetyssä komission
yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään yksityiskohtainen kuvaus
indikaattorien ja tietolähteiden käyttöönotosta. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita ·
laatimaan kansallinen strategia ja vastaava
toimintasuunnitelma sekä riittäviä välineitä terveyttä edistävän liikunnan
lisäämiseksi eri aloilla EU:n liikuntaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti ·
seuraamaan liikunnan määrää ja terveyttä edistävää
liikuntaa koskevien toimien täytäntöönpanoa käyttämällä seurantakehystä ja
suosituksen liitteessä asetettuja indikaattoreita kansallisten olosuhteiden
mukaan ·
tekemään toistensa ja komission kanssa tiivistä
yhteistyötä osallistumalla terveyttä edistävän liikunnan lisäämistä koskevien
tietojen ja hyvien käytäntöjen säännölliseen vaihtamiseen asianomaisissa
unionin tason rakenteissa. Suosituksessa kehotetaan komissiota ·
auttamaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä lisäämään
tehokkaasti terveyttä edistävää liikuntaa ja laatimaan ja panemaan täytäntöön
EU:n liikuntaa koskevien suuntaviivojen mukaisia toimia ·
tarjoamaan tukea seurantakehyksen perustamista ja toimintaa
varten tämän alan nykyisten seuranta- ja tiedonkeruumuotojen pohjalta ·
raportoimaan säännöllisesti jäsenvaltioiden
toimittamien tietojen perusteella tämän suosituksen täytäntöönpanon
edistymisestä. Vaikka suositus on
ensisijaisesti kohdennettu terveyttä edistävän liikunnan edistämisestä
vastaaville jäsenvaltioiden viranomaisille, se auttaa viime kädessä
saavuttamaan kaikki unionin kansalaiset (esim. lapset, työikäiset ja
ikääntyneet) kannustamalla toteuttamaan monialaisia toimia, joilla luodaan mahdollisuuksia
liikunnan harrastamiseen. Aloite perustuu myös sidosryhmien mukaan saamiseen,
suorimmin liikuntaan liittyvät sidosryhmät, kuten urheiluorganisaatiot, mukaan
lukien. Toissijaisuusperiaate Vaikka
päävastuu terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä ja urheilu- ja terveysalan
toimien määrittämisestä on jäsenvaltioilla, unionin toiminta voi tuottaa
merkittävää lisäarvoa sen lisäksi, mitä jäsenvaltiot voivat yksinään saavuttaa.
Unioni voi antaa uutta poliittista muutosvoimaa kohti terveyttä edistävää
liikuntaa koskevia kohdennettuja toimia. Tehokkaammat terveyttä edistävää
liikuntaa koskevat toimet auttavat edistämään muita politiikanaloja, joilla
jäsenvaltiot ovat sopineet asettavansa yhteisiä tavoitteita. Auttamalla
vähentämään vähäisen liikunnan huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia
kustannuksia ja puuttumalla aktiivista ja tervettä ikääntymistä, tervettä
työvoimaa ja viime kädessä suurempaa tuottavuutta edistäviin keskeisiin
tekijöihin ne vahvistavat jäsenvaltioiden kykyä saavuttaa Eurooppa 2020
-strategiassa asetetut kasvutavoitteet. Niillä puututaan myös strategiassa
hahmoteltuihin terveyseroihin vaikuttaviin tekijöihin, mikä on kasvun ja
kilpailukyvyn edellytys. Paremmilla terveyttä edistävää liikuntaa koskevilla
toimilla vastataan myös neuvoston ja parlamentin viime aikoina esittämiin
vaatimuksiin toimista, joilla tuetaan terveellisiä elämäntapoja, kuten
liikuntaa ja urheilua, keinona vähentää ennenaikaista kuolleisuutta,
sairastavuutta ja toimintarajoitteisuutta EU:ssa. Neuvoston marraskuussa 2012
hyväksymissä terveyttä edistävää liikuntaa koskevissa päätelmissä nämä
vaatimukset esitetään vielä selväsanaisemmin. Myös ravitsemukseen, ylipainoon
ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevan eurooppalaisen strategian
täytäntöönpanon äskettäisessä arvioinnissa tuetaan unionin tason poliittista
aloitetta, sillä siinä kannustetaan komissiota kohottamaan tulevien liikuntaan
keskittyvien aloitteiden profiilia.[22] Suosituksen painopiste, jossa keskitytään parantamaan politiikan
koordinointia jäsenvaltioiden välillä – kokemusten vaihtamisen,
vertaisoppimisen ja hyvien käytäntöjen levittämisen avulla – vaikuttaa
erityisen hyödylliseltä, koska tällä hetkellä terveyttä edistävälle liikunnalle
eri jäsenvaltioissa annettava painoarvo, valitut toimintavavat ja kansalliset
toimien koordinointimekanismit ovat hyvin erilaisia. Unionin
tuki ja koordinointi auttaa parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia lisätä
terveyttä edistävää liikuntaa eri aloilla ja muotoilemaan politiikkaa, jolla
taataan paremmat toimet. Unioni on hyvässä asemassa tehostamaan terveyttä
edistävän liikunnan ja sitä koskevien toimien seurantaa ja arviointia ja
auttamaan siten jäsenvaltioita seuraamaan ajan mittaan tapahtuvaa kehitystä.
Seurantakehys antaa jäsenvaltioille näyttöä, jolla voidaan perustella
kohdennetummat lähestymistavat terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseen. Ehdotettu suositus perustuu nykyisiin
kansainvälisellä tasolla kehitettyihin strategioihin ja välineisiin,
erityisesti WHO:n toukokuussa 2004 käynnistämään ruokavaliota, liikuntaa ja
terveyttä koskevaan maailmanlaajuiseen strategiaan[23], vuoden 2010 maailmanlaajuisiin suosituksiin, joissa suositellaan
aikuisille vähintään 150 minuuttia kohtuullisen rasittavaa liikuntaa viikossa[24], sekä Maailman terveyskokouksessa 27. toukokuuta 2013 saavutettuun
yksimielisyyteen, joka kirjattiin yhteiseen päätöslauselmaan tarttumattomista
taudeista[25]. Siinä otetaan
huomioon WHO:n Euroopan aluetoimiston kanssa ravitsemukseen, ylipainoon ja
lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevan eurooppalaisen strategian
yhteydessä tehty yhteistyö sekä kyseisen strategian vuonna 2013 tehty arviointi[26]. Sen tarkoituksena on parantaa edelleen liikunnan seuraamista varten
kehitettyjä välineitä, etenkin WHO:n ravitsemusta, lihavuutta ja liikuntaa
koskevaa eurooppalaista tietokantaa (NOPA)[27]. Tiedot, jotka jäsenvaltioiden on tässä yhteydessä määrä toimittaa,
ovat suureksi osaksi jo saatavilla, ja niitä on kerätty osana aikaisempia
tutkimuksia tai hankkeita; monet indikaattoreista ovat jo käytössä. Tietojen
kerääminen edellyttää lisätoimia vain siinä tapauksessa, että indikaattoreita
on hyvin vähän, varsinkin seurantakehyksen alkuvaiheessa. Sen odotetaan
kehittyvän ajan mittaan, kun valmiudet jäsenvaltioissa lisääntyvät.
Seurantakehys olisi pantava täytäntöön tiiviissä yhteistyössä WHO:n kanssa ja
liikunta-alan asiantuntijoiden tuella. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET On
vaikeaa laskea terveyttä edistävää liikuntaa koskeviin toimiin tällä hetkellä
osoitettujen määrärahojen määrää, koska liikunnan edistämisen kustannukset jakautuvat
eri ministeriöille ja viranomaisille sekä erilaisille kansalaisjärjestöille ja
yksityissektorille. Lisäksi terveyttä edistävään liikuntaan käytettävistä
menoista ei pidetä kattavasti kirjaa kaikkialla EU:ssa. Tätä ongelmaa kärjistää
se, että terveyttä edistävä liikunta on luonnostaan monialaista, että monet
toimet liittyvät sivuavasti terveyttä edistävään liikuntaan, ja että terveyttä
edistävää liikuntaa lisäävien toimien päätavoitteena on usein jokin muu kuin
terveyttä edistävän liikunnan lisääminen. Jäsenvaltiot maksaisivat viime
kädessä tähän aloitteeseen perustuvista terveyttä edistävää liikuntaa
koskevista toimista aiheutuvat kustannukset. Jäsenvaltioille
aiheutuvat hallintokustannukset johtuisivat lähinnä kevyen seurantakehyksen
raportointivaatimuksista. Ne olisivat alhaiset jo ensimmäisenä vuonna ja
laskisivat edelleen, kun mekanismi on täysin toimintakuntoinen, kun henkilöstö
tottuu seurantaan ja kun tietojen saatavuus paranee ajan mittaan.[28] Unionin
talousarviosta maksettavat kustannukset liittyvät seurantamekanismin
perustamiseen ja toimintaan sekä jäsenvaltioiden tukemiseen seurantatoiminnassa
valmiuksia kehittämällä. Nämä kustannukset maksettaisiin kauden 2014–2020
Erasmus+-ohjelman urheilua koskevasta luvusta.[29] Lisäksi unionin talousarviosta maksettaisiin asiantuntijaryhmän
kokousten järjestäminen unionin tasolla. 2013/0291 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä
eri aloilla EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 168 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä
katsoo seuraavaa: (1) Liikunnan ja kuntoilun hyödyt
koko elämän ajan ovat huomattavat, ja niitä ovat muun muassa sydän- ja verisuonitautien, eräiden syöpälajien ja diabeteksen riskin
pieneneminen sekä tuki- ja liikuntaelinten terveyden ja painonhallinnan
paraneminen samoin kuin myönteiset vaikutukset mielenterveyteen ja
kognitiivisiin prosesseihin. Liikunta, sellaisena kuin Maailman terveysjärjestö (WHO) sitä
suosittaa, on tärkeää kaikille ikäryhmille, ja erityisen tärkeää lapsille,
työikäisille ja ikääntyneille. (2) Koska liikunta on
terveellisten elämäntapojen ja terveen työvoiman edellytys, se edistää Eurooppa
2020 -strategiassa[30]
määriteltyjen, etenkin kasvua, tuottavuutta ja terveyttä koskevien keskeisten
tavoitteiden saavuttamista. (3) Vaikka
eräissä jäsenvaltioissa viranomaiset ovat viime vuosina tehostaneet toimia
terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseksi, liian vähän liikkuvien määrä on
Euroopan unionissa edelleen liian suuri. Suurin osa eurooppalaisista ei harrasta riittävästi liikuntaa, ja 60
prosenttia heistä urheilee tai kuntoilee harvoin tai ei koskaan[31].
Vapaa-ajan liikunnan puute on yleisempää alemmissa sosioekonomisissa ryhmissä.
Tällä hetkellä ei ole viitteitä siitä, että kielteinen kehitys olisi
kääntymässä koko EU:n osalta. (4) Riittämätön
liikunta on määritelty suurimmaksi ennenaikaisia kuolemia ja sairauksia
aiheuttavaksi riskitekijäksi korkean tulotason maissa kaikkialla maailmassa, ja
se aiheuttaa yli miljoona kuolemaa pelkästään Euroopan alueella[32].
Liikunnan puutteen aiheuttamista haitoista Euroopan unionissa on paljon
näyttöä, samoin kuin siihen liittyvistä huomattavista suorista ja epäsuorista
taloudellisista kustannuksista ja terveysongelmista, varsinkin kun otetaan
huomioon, että useimmat eurooppalaiset yhteiskunnat ikääntyvät nopeasti. (5) Liikunnan
määrässä on valtavia eroja jäsenvaltioiden välillä. Jotkin niistä ovat
onnistuneet kasvattamaan huomattavasti niiden kansalaisten osuutta, jotka
saavuttavat liikunnan suositellun vähimmäistason, mutta monet muut eivät ole
edistyneet tässä lainkaan tai ne ovat jopa taantuneet. Nykyiset toimet ovat
osoittautuneet tehottomiksi vähentämään vähän liikkuvien määrää koko EU:ssa. Mahdollisuudet ottaa opiksi terveyttä
edistävää liikuntaa koskevien toimien laatimisen ja täytäntöönpanon
onnistuneista toimintavoista ovat suuret. (6) Monet
politiikanalat, erityisesti urheilu ja terveysala, voivat edistää liikunnan
lisäämistä ja tarjota unionin kansalaisille uusia mahdollisuuksia aloittaa
liikunta. Jotta tämä potentiaali voidaan
hyödyntää täysimääräisesti ja siten lisätä liikuntaa, tarvitaan välttämättä
terveyttä edistävää liikuntaa koskeva monialainen lähestymistapa, johon
osallistuvat kaikki asiaan kuuluvat ministeriöt, elimet ja organisaatiot. Se, että käytettävissä on nykyistä enemmän ja
parempia tietoja liikunnan määrästä ja terveyttä edistävän liikunnan
lisäämiseen tähtäävistä toimista, on tärkeä tätä prosessia tukeva tekijä; se on
myös edellytys politiikan arvioinnille, jolla pyritään tehostamaan politiikan
laatimista ja täytäntöönpanoa tulevaisuudessa. Nämä
tiedot ovat kuitenkin paljolti puutteellisia. (7) EU:n liikuntaa koskevissa
suuntaviivoissa[33],
jotka vahvistettiin EU:n urheiluministerien epävirallisessa kokouksessa
joulukuussa 2008 ja neuvostossa marras- ja joulukuussa 2012[34], kannatetaan
monialaista lähestymistapaa, joka kattaa kaikki terveyttä edistävän liikunnan
lisäämisestä vastaavat aihealueet. Näiden
suuntaviivojen täytäntöönpano jäsenvaltioissa on toistaiseksi ollut hajanaista. (8) Vuonna 2011
annetussa tiedonannossa[35]
urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä kehotettiin komissiota ja
jäsenvaltioita edistämään liikuntaa koskeviin EU:n suuntaviivoihin perustuvien,
uudelleentarkastelu- ja koordinointiprosessin sisältävien kansallisten
suuntaviivojen laatimista ja ottamaan huomioon neuvoston suosituksen tällä
alalla. (9) Neuvoston päätöslauselmassa
Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta vuosiksi 2011–2014[36]
tunnustettiin tarve tehostaa komission ja jäsenvaltioiden välistä urheilualan
yhteistyötä muutamilla ensisijaisilla aloilla, muun muassa terveyttä edistävän
liikunnan lisäämisessä. Heinäkuussa
2012 urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevä
asiantuntijaryhmä ilmaisi tukensa uudelle unionin aloitteelle terveyttä
edistävän liikunnan lisäämiseksi. (10) Neuvoston 27 päivänä marraskuuta 2012 antamissa
päätelmissä terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä myönnettiin, että
unionin tason lisätoimet ovat tarpeen, ja kehotettiin komissiota tekemään
ehdotus neuvoston suositukseksi, joka sisältää EU:n liikuntaa koskevien
suuntaviivojen aihealueet kattaviin indikaattoreihin perustuvan kevyen
seurantakehyksen, ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: 1) Jäsenvaltioiden
olisi –
pyrittävä luomaan
tehokkaita terveyttä edistävää liikuntaa koskevia toimia laatimalla monialainen
lähestymistapa, joka kattaa muun muassa urheilun, terveydenhoidon, koulutuksen,
ympäristön ja liikenteen politiikanalat EU:n liikuntaa koskevien suuntaviivojen
mukaisesti, kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen. Tähän olisi sisällyttävä –
kansallisen terveyttä edistävää liikuntaa lisäävän
strategian hyväksyminen ottaen huomioon eri yhteiskuntaryhmät ja kunnioittaen
syrjimättömyyden sekä miesten ja naisten tasa-arvon periaatteita; –
vastaavan toimintasuunnitelman hyväksyminen; –
seurattava liikunnan määrää ja terveyttä edistävää
liikuntaa koskevia toimia käyttämällä kevyttä seurantakehystä[37] ja tämän suosituksen liitteessä esitettyjä indikaattoreita
kansallisten olosuhteiden mukaan; –
nimettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän
suosituksen hyväksymisestä kansallisia terveyttä edistävän liikunnan
tiedonvaihtopisteitä, jotka tukevat edellä mainittua seurantakehystä, ja
ilmoitettava komissiolle niiden nimeämisestä.
Kansallisten terveyttä edistävän liikunnan tiedonvaihtopisteiden tehtävänä on
erityisesti koordinoida liikuntaa koskevien tietojen asettamista
seurantakehyksen saataville; tietoja olisi hyödynnettävä nykyisessä WHO:n
ravitsemusta, lihavuutta ja liikuntaa koskevassa NOPA-tietokannassa; niiden
olisi myös helpotettava eri ministeriöiden välistä yhteistyötä terveyttä
edistävää liikuntaa koskevissa toimissa; –
tehtävä toistensa ja komission kanssa
tiivistä yhteistyötä osallistumalla terveyttä edistävän liikunnan edistämistä
koskevien tietojen ja hyvien käytäntöjen säännölliseen vaihtamiseen
asianomaisissa urheilu- ja terveysalan unionin tason rakenteissa
politiikan koordinoinnin tehostamisen perustana. 2) Komission olisi toteutettava
seuraavat toimenpiteet: –
autettava jäsenvaltioita hyväksymään kansallisia
strategioita, kehittämään monialaisia poliittisia lähestymistapoja terveyttä
edistävään liikuntaan ja panemaan täytäntöön vastaavia toimintasuunnitelmia
helpottamalla tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa, tehokasta vertaisoppimista,
verkostoitumista ja terveyttä edistävän liikunnan lisäämisen menestyksellisten
toimintatapojen määrittämistä; –
edistettävä terveyttä edistävän liikunnan
seurantakehyksen perustamista ja toimintaa tämän alan nykyisten seuranta- ja
tiedonkeruumuotojen pohjalta seuraavin tavoin: –
antamalla tieteellisten asiantuntijoiden avulla
kohdennettua tukea valmiuksien kehittämiselle ja kansallisten terveyttä
edistävän liikunnan tiedonvaihtopisteiden sekä tarvittaessa muiden asiaan
kuuluvien viranomaisten edustajien koulutukselle; –
tutkimalla mahdollisuutta käyttää kerättyjä tietoja
mahdollisesti liikunnan määrää koskevien eurooppalaisten tilastojen[38]
tuottamiseksi joka toinen vuosi; –
tukemalla WHO:ta sen kehittäessä edelleen
NOPA-tietokannan liikuntaa koskevia näkökohtia mukauttamalla se tämän
suosituksen liitteessä esitettyyn seurantakehykseen; –
tukemalla WHO:ta ja tekemällä tiivistä yhteistyötä
sen kanssa laadittaessa ja julkaistaessa maakohtaisia katsauksia terveyttä
edistävästä liikunnasta ja analysoitaessa terveyttä edistävän liikunnan
kehityssuuntauksia; –
raportoitava joka kolmas vuosi tämän suosituksen
täytäntöönpanon edistymisestä seurantakehyksessä määriteltyjen
raportointijärjestelyjen puitteissa toimitettujen tietojen sekä jäsenvaltioiden
toimittamien muiden terveyttä edistävää liikuntaa koskevien toimien laatimista
ja täytäntöönpanoa koskevien merkityksellisten tietojen pohjalta; –
tehtävä arviointi neuvoston suosituksen
täytäntöönpanosta kuuden vuoden kuluttua. Tehty Brysselissä Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja LIITE Ehdotetut
indikaattorit EU:n liikuntaa koskevien suuntaviivojen (SV) täytäntöönpanon
arvioimiseksi Suuntaviivojen aihealueet || Ehdotetut indikaattorit Kansainväliset liikuntasuositukset ja -suuntaviivat (SV 1–2) || 1. Terveyttä edistävää liikuntaa koskeva kansallinen suositus 2. Terveyttä edistävää liikuntaa koskevan WHO:n vähimmäissuosituksen saavuttavien aikuisten määrä 3. Terveyttä edistävää liikuntaa koskevan WHO:n vähimmäissuosituksen saavuttavien lasten ja nuorten määrä Monialainen lähestymistapa (SV 3–5) || 4. Terveyttä edistävän liikunnan lisäämisen kansallinen koordinointimekanismi 5. Nimenomaisesti terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseen osoitettu rahoitus ”Liikunta” (SV 6–13) || 6. Kansallinen ”liikuntaa kaikille” -politiikka ja/tai -toimintasuunnitelma 7. Sport Clubs for Health -ohjelma 8. Kehys, jolla tuetaan alempien sosioekonomisten ryhmien mahdollisuuksia käyttää vapaa-ajan- tai kuntoilutiloja 9. Kansallisen terveyttä edistävää liikuntaa koskevan politiikan kohderyhmät ”Terveys” (SV 14–20) || 10. Liikunnan seuranta 11. Liikuntaa koskeva neuvonta 12. Liikuntaa koskeva koulutus terveydenhoidon ammattilaisten koulutusohjelmissa ”Koulutus” (SV 21–24) || 13. Liikunnanopetus peruskoulussa ja keskiasteen oppilaitoksissa 14. Järjestelmät kouluun liittyvän liikunnan edistämiseksi 15. Terveyttä edistävä liikunta liikunnanopettajien koulutuksessa 16. Järjestelmät, joilla edistetään kävellen tai pyöräillen tehtäviä koulumatkoja ”Ympäristö, kaupunkisuunnittelu, yleinen turvallisuus” (SV 25–32) || 17. Pyöräilyn/kävelyn yleisyys 18. Eurooppalaiset suuntaviivat vapaa-ajan liikunnan infrastruktuurien parantamiseksi ”Työympäristö” (SV 33–34) || 19. Järjestelmät, joilla edistetään kävellen tai pyöräillen tehtäviä työmatkoja || 20. Järjestelmät, joilla edistetään työpaikkaliikuntaa ”Ikäihmiset” (SV 35–37) || 21. Järjestelmät, joilla tuetaan paikallisyhteisöjen toimia ikääntyneiden liikunnan lisäämiseksi ”Indikaattorit/seuranta” (SV 38) || 22. Kansalliset terveyttä edistävää liikuntaa koskevat toimet, joihin sisältyy arviointia koskeva suunnitelma ”Yleinen tietoisuus” (SV 39) || 23. Liikuntaa koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseen tähtäävä kansallinen kampanja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi:
Ehdotus neuvoston suositukseksi terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä
kaikilla aloilla 1.2. Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[39] Koulutus ja kulttuuri: Urheilu / Budjettikohta
15 01 02 11 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ■ Ehdotus/aloite liittyy
uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu
pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[40]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on edistää
terveempää ja tuottavampaa yhteiskuntaa lisäämällä terveyttä edistävää liikuntaa
EU:ssa. Ehdotetusta neuvoston suosituksesta aiheutuvat
toimintakustannukset katetaan Erasmus+-ohjelman urheilua koskevasta luvusta
(ks. asianomainen rahoitusselvitys). Tämä rahoitusselvitys koskee vain
ehdotetun asiantuntijaryhmän kustannuksia eli hallintomenoja. 1.4.2. Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite: asiantuntijaryhmän tavoitteena
on –
antaa kohdennettua tukea valmiuksien kehittämiselle ja kansallisten terveyttä
edistävän liikunnan tiedotuspisteiden sekä tarvittaessa muiden asiaan kuuluvien
viranomaisten edustajien koulutukselle; –
tukea WHO:ta sen kehittäessä edelleen NOPA-tietokannan liikuntaa koskevia
näkökohtia mukauttamalla se tämän suosituksen liitteessä määritettyyn
seurantakehykseen; –
tukea WHO:ta ja tehdä tiivistä yhteistyötä sen kanssa laadittaessa ja
julkaistaessa maakohtaisia katsauksia terveyttä edistävästä liikunnasta ja
analysoitaessa terveyttä edistävän liikunnan kehityssuuntauksia. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä: Toimintoperusteisen
budjetointijärjestelmän toiminto 15.05: Nuoriso- ja urheilualan yhteistyön
edistäminen 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen. Asiantuntijaryhmän
toiminnalla – tuetaan valmiuksien
kehittämistä ja kansallisten terveyttä edistävän liikunnan tiedonvaihtopisteiden
sekä muiden asiaan kuuluvien viranomaisten edustajien koulutusta; – tuetaan WHO:ta sen
kehittäessä edelleen NOPA-tietokannan liikuntaa koskevia näkökohtia; – tuetaan WHO:ta
laadittaessa ja julkaistaessa maakohtaisia katsauksia terveyttä edistävästä
liikunnasta ja analysoitaessa terveyttä edistävän liikunnan kehityssuuntauksia. Tässä
rahoitusselvityksessä huomioon otetut menot kattavat suositukseen liittyvien
asiantuntijaryhmän kokousten kustannukset ja siksi ne ovat vain hallinnollisia
menoja. Toimintamenot katetaan Erasmus+-ohjelman urheilua koskevasta luvusta. 1.4.4. Tulos- ja
vaikutusindikaattorit – Terveyttä edistävän
liikunnan seurantakehyksen perustaminen ja toiminta EU:n tasolla; – Säännöllinen
raportointi terveyttä edistävästä liikunnasta jäsenvaltioille. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Asiantuntijaryhmän osalta ei ole erityisiä
tarpeita, joihin olisi vastattava. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo Ilman EU:n osallistumista tällaista
asiantuntijaryhmää ei voitaisi perustaa. Kuten aloitteen
vaikutustenarvioinnissa selitetään, EU:n toiminnalla voidaan tuottaa
merkittävää lisäarvoa siihen nähden, mitä jäsenvaltiot voivat saada aikaan
yksinään. Asiantuntijaryhmä on tärkein elin, joka
keskustelee suosituksen täytäntöönpanosta ja ohjaa sitä, sekä foorumi, jolla
terveyttä edistävän liikunnan lisäämistoimia koordinoidaan. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut
kokemukset Ensimmäisessä EU:n urheilualan työsuunnitelmassa,
jonka EU:n neuvosto hyväksyi toukokuussa 2011 ja joka kattaa kauden 2011–2014,
asetettiin kuusi urheilualan asiantuntijaryhmää. Yhdellä näistä ryhmistä,
urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevällä asiantuntijaryhmällä, on
ollut aktiivinen rooli tuotettaessa ideoita, joihin komission ehdotus neuvoston
suositukseksi terveyttä edistävästä liikunnasta perustuu. Näin ollen tämä
aloite perustuu suorasti näihin kokemuksiin. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotus on täysin sopusoinnussa Erasmus+-ohjelman
sekä EU:n urheilualan työsuunnitelman kanssa. Terveyttä edistävä liikunta
sisältyy niihin molempiin ensisijaisena toiminta-alana. 1.6. Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto ■ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu. –
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
[PP/KK]VVVV. –
■ Rahoitusvaikutukset
alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu. –
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV, –
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)[41] Vuoden 2014 talousarviosta lähtien ■ Suora hallinnointi, jonka komissio
toteuttaa käyttämällä –
■
yksiköitään (koulutuksen ja kulttuurin pääosasto) –
¨ toimeenpanovirastoja; ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille; –
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
(tarkennettava); –
¨Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle; –
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
elimille; –
¨ julkisoikeudellisille elimille; –
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut; –
¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu
tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka
antavat riittävät rahoitustakuut; –
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. – Jos käytetään useampaa kuin yhtä
hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja. Huomautukset 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja
raportointisäännöt Asiantuntijat kokoontuvat kolme kertaa vuodessa;
kunkin kokouksen jälkeen laaditaan raportti. 2.2. Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit – sovelletaan
asiantuntijaryhmien hallinnointia koskevia komission yleisohjeita. 2.2.2. Tiedot käyttöön otetusta
sisäisen valvonnan järjestelmästä – sovelletaan asiantuntijaryhmien
hallinnointia koskevia komission yleisohjeita. 2.2.3. Arvio tarkastusten
kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta –
sovelletaan asiantuntijaryhmien hallinnointia koskevia komission yleisohjeita. 2.3. Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut
torjunta- ja suojatoimenpiteet – sovelletaan asiantuntijaryhmien
hallinnointia koskevia komission yleisohjeita. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moni-vuotisen rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitusosuus Numero […][Nimi………………………………………...……….] || JM/EI-JM[42] || EFTA-mailta[43] || ehdokas-mailta[44] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahat 15.01.02.11 (asiantuntijoiden kokoukset) || EI-JM || EI || EI || EI || EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat – ei sovelleta Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moni-vuotisen rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuus Numero […][Nimi………………………………………...……….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || […][XX.YY.YY.YY] || || EI || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut
vaikutukset menoihin Aloitteen toimintaosan kustannukset katetaan
Erasmus+-ohjelman urheilua koskevasta luvusta (budjettikohta 15.02.03); tämä
rahoitusselvitys koskee vain hallintomenoja. 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Lukumäärä || […][Nimi……………...……………………………………………………………….] PO || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || 2018 2019 2020 || YHTEENSÄ Toimintamäärärahat || || || || || || || || Budjettikohdan numero 15. || Sitoumukset || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksut || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksut || (2a) || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[45] || || || || || || || || Budjettikohdan numero || || (3) || || || || || || || || <….> PO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksut || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <….> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksut || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia
useampaan otsakkeeseen: ei sovelleta Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksut || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || 2018 2019 2020 || YHTEENSÄ Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto || Henkilöresurssit || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Muut hallintomenot || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 KOULUTUKSEN JA KULTTUURIN PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || 2018 2019 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEIDEN 1–5 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Maksut || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin –
■ Tämän
rahoitusselvityksen kattama ehdotuksen/aloitteen osa ei edellytä
toimintamäärärahoja. Ehdotetun suosituksen aiheuttamat toimintamäärärahat
kuuluvat Erasmus+ohjelman rahoitusselvityksen piiriin (ks. edellä). –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (katso 1.6 kohta) || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi[46] || Keskimääräiset kustannukset || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1[47] || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 1 || || || || || || || || || || || || || || || || ERITYISTAVOITE 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto –
¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –
■ Ehdotus/aloite
edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || 2018 2019 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta Muut hallintomenot || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 välisumma || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[48] || || || || || || || || Henkilöresurssit || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta Muut hallintomenot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömien välisumma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 YHTEENSÄ || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Henkilöresursseja
koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla
pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen
uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa
sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada
käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2. Henkilöresurssien
arvioitu tarve –
■ Ehdotus/aloite
ei edellytä henkilöresursseja. –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna || || vuosi n || vuosi n+1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (katso 1.6 kohta) || Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustusto) || || || || || || || || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[49] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - päätoimipaikassa || || || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || Muu budjettikohta (täsmennettävä) || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || || || || XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön
tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ulkopuolinen henkilöstö || 3.2.4. Yhteensopivuus monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa –
■ Ehdotus/aloite
on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät. –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[51]. Selvitys tarvittavista muutoksista, mainittava myös
kyseeseen tulevat otsakkeet ja budjettikohdat ja määrät. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen –
■ Ehdotuksen/aloitteen
rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. –
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella) || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (katso 1.6 kohta) || Yhteensä Nimeä rahoittava elin || || || || || || || || Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || || 3.3. Arvioidut vaikutukset
tuloihin –
■ Ehdotuksella/aloitteella
ei ole vaikutuksia tuloihin. –
¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –
¨ vaikutukset omiin varoihin –
¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito¬vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[52] Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (katso 1.6 kohta) Momentti ……. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä: [1] Niitä
ovat muun muassa sydän- ja verisuonitautien, eräiden syöpälajien ja tyypin 2
diabeteksen riskin pieneneminen sekä tuki- ja liikuntaelinten terveyden ja
painonhallinnan paraneminen. Ks. esimerkiksi: The Lancet, vuosikerta 380,
numero 9838, s. 219–229, 21. heinäkuuta 2012. [2] Health
at a glance, Europe 2012, OECD. [3] Yhdysvaltain terveys- ja sosiaalipalveluministeriön liikuntaa koskevia
suuntaviivoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean raportti, 2008. [4] Global
Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major
Risks, WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Jäsenvaltioissa
toteutetuissa tutkimuksissa saatu näyttö on sisällytetty tähän ehdotukseen
liittyvään vaikutustenarviointiin. [7] Game
Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity
objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf.
Eräässä tuoreemmassa tieteellisessä julkaisussa vähäisen
liikunnan aiheuttamat välittömät terveydenhuoltokustannukset ja epäsuorat
kustannukset henkeä kohden (Australiassa, Sveitsissä ja Yhdysvalloissa)
arvioitiin korkeammiksi, mutta siinä huomautettiin myös, että liikunnan
taloudellisten vaikutusten mittasuhteita on tällä hetkellä vaikea vertailla. The Lancet: ”The pandemic of physical inactivity: global action for
public health”; vuosikerta 380, numero 9838, s. 219–229, 21. heinäkuuta 2012. [8] YK:n
tarttumattomien tautien ehkäisyä ja torjuntaa käsittelevän korkean tason
kokouksen poliittinen julistus (päätöslauselma 66/2), 2011, ja Genevessä
toukokuussa 2013 pidetyssä 66:nnessa Maailman terveyskokouksessa sovitut
jatkotoimet. [9] Valmisteluasiakirja: Table
to track the implementation of the EU Physical Activity Guidelines: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf [10] EU:n
liikuntaa koskevat suuntaviivat – Suosituksia terveyttä edistävää liikuntaa
tukeviksi toimenpiteiksi, lokakuu 2008;
http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_fi.pdf [11] Euroopan
komissio: Urheilun valkoinen kirja, KOM(2007) 391 lopullinen, 11.7.2007. [12] Euroopan
komissio: Valkoinen kirja – Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä
terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia, KOM(2007) 279 lopullinen, 30.5.2007. [13] Euroopan
komissio: Special Eurobarometer 334, Sport and Physical Activity, maaliskuu 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Euroopan
komissio: Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun
strategia, KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010. [16] The
Lancet, vuosikerta 380, numero 9838, s. 219–229, 21. heinäkuuta 2012. [17] ”Liikunnan
osalta yksilöiden käyttäytymisen muuttamista koskeva tutkimus on jättänyt
varjoonsa pyrkimykset ymmärtää todellista väestönmuutosta. Tämän
epätasapainoisen painotuksen vuoksi väestön keskuudessa harjoitettavan
liikunnan lisäämiseksi tarvittavia eri alojen rakenteellisia ja systeemisiä
muutoksia (…) ei ole käsitelty järjestelmällisesti. (…) Vastaavia kokemuksia on
saatu myös tupakoinnin torjunnasta, jossa vastuu sälytettiin aluksi vain
yksittäisille henkilöille. Kun näkökulmaa laajennettiin niin, että siinä
otettiin huomioon myös yhteiskunnallinen vastuu, saatiin aikaan koko väestön
kattavia toimia ja muutoksia tupakoinnin yleisyydessä.” The Lancet, vuosikerta 380,
numero 9838, s. 219–229, 21. heinäkuuta 2012. [18] Tämä
vahvistetaan muun muassa äskettäisessä tutkimuksessa, jonka mukaan liikuntaa
koskevia kansallisia poliittisia asiakirjoja on – muutamaa huomattavaa
poikkeusta lukuun ottamatta – alettu Euroopassa laatia vasta viime vuosina. Ks. Daugbjerg ja muut: Promotion of Physical Activity in the
European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents. Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, s. 805–817. [19] Neuvoston
päätöslauselma Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta vuosiksi 2011–2014,
EUVL C 162, 1.6.2011. [20] Euroopan
komissio: Tiedonanto urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä, KOM(2011)
12 lopullinen, 18.1.2011. [21] Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. helmikuuta 2012
urheilun eurooppalaisesta ulottuvuudesta (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] WHO:n
ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä koskeva maailmanlaajuinen strategia: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf
[24] WHO:n
terveyttä edistävää liikuntaa koskevat maailmanlaajuiset suositukset:
http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf [26] Ks. alaviite 22. [27] WHO:n
NOPA-tietokanta: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] Vaikutustenarvioinnissa
(liite V) on laskettu keskimääräiset kustannukset jäsenvaltiota kohti. [29] Vaikutustenarvioinnissa (liite V) on laskettu unionin
talousarviosta maksettavat kokonaiskustannukset. Osana vuoden 2013
valmistelutoimea urheilun alalla komissio testaa yhteistyössä WHO:n kanssa
tapoja tukea jäsenvaltioiden toimia, jotka liittyvät terveyttä edistävää
liikuntaa koskevien toimien laatimisen ja täytäntöönpanon seurantaan. [30] KOM(2010)
2020. [31] Euroopan
komissio: Special Eurobarometer 334, Sport and Physical Activity, maaliskuu 2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_fi.pdf [34] Neuvoston
päätelmät terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf;
Neuvoston päätelmät terveenä ikääntymisestä:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/trans/134097.pdf [35] KOM(2011)
12 lopullinen. [36] EUVL C 162,
1.6.2011. [37] Seurantakehyksessä
asetetaan raportointia koskevat vähimmäisvaatimukset terveyttä edistävän
liikunnan lisäämisen yleisistä näkökohdista, joita kaikki jäsenvaltiot voivat
käsitellä. Seurantakehystä kuvataan lähemmin tähän suositukseen liittyvässä
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. [38] Ks. komission päätös Eurostatista, annettu 17 päivänä
syyskuuta 2012 (2012/504/EU):
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:FI:PDF [39] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi. [40] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan
2 kohdan a ja b alakohdassa. [41] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat. [43] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [44] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat. [45] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [46] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [47] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [48] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [49] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt,
kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n
ulkopuolisissa edustustoissa. [50] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [51] Katso (vuodet 2007–2013 kattavan) toimielinten sopimuksen 19
ja 24 kohta. [52] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.