This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011SC0820
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tanskan kansallisesta uudistusohjelmasta
vuodelta 2011
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2011–2015 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan
4 kohdan, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1] ja
erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2], ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta
2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja
kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn
lisäämiseksi. (2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista
suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[3].
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan. (3)
Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011
ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja
hallinnan jakso EU:ssa ja ensimmäinen politiikan yhdennetyn
etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020
-strategiassa. (4)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta
2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka
ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston
päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että
etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden
kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten
avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita
toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä,
jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin
uudistusohjelmiin. (5)
Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä
maaliskuuta 2011 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita
esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. (6)
Tanska toimitti vuosiksi 2011–2015 laaditun vuonna
2011 tarkistetun lähentymisohjelmansa ja vuonna 2011 laaditun kansallisen
uudistusohjelmansa 9 päivänä toukokuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan
aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. (7)
Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
mukaisen tarkistetun lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä,
että lähentymisohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.
Vaikka se perustuu jonkin verran optimistisempiin kasvuoletuksiin vuoden 2012
ja sen jälkeisen ajan osalta, se on suurin piirtein komission yksiköiden kevään
2011 ennusteen mukainen. Lähentymisohjelmassa vahvistetun julkisen talouden
strategian tavoitteena on saattaa neuvoston suositusten mukaisesti alijäämä
alle 3 prosentin viitearvon vuoteen 2013 mennessä, saavuttaa vuoteen 2015
mennessä tarkistettu keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan rakenteellinen
rahoitusasema ei saisi olla alle -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, sekä
tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteen
saavuttamiseksi suunniteltu sopeutusura on asianmukainen. Ohjelmaan sisältyviä
toimenpiteitä, jotka parlamentti hyväksyi keväällä 2010, pidetään riittävinä
julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen mukaan vuotuisten julkisen
talouden toimien suuruus on noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen kaudella
2011–2013. Tanska saavuttaa tarkistetun keskipitkän aikavälin tavoitteen
ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät
riskit ovat pääosin tasapainossa. (8)
Tanskan talouden kehitys hidastui vuonna 2007, kun
kiinteistömarkkinoiden toiminta korjautui ja samalla kotimaiset pankkiongelmat
lisääntyivät. Tilannetta pahensi maksukyvyttömyyden ja työttömyyden kasvu.
Taantuma oli ankara, sillä tuotanto supistui 8 prosenttia syksyn 2007 ja kevään
2009 välisenä aikana. Lisäksi työttömyysaste nousi 7,4 prosenttiin vuonna 2010.
Työllisyysaste supistui 79,8 prosentista 76,1 prosenttiin vuosina 2008–2010, ja
erityisesti nuorten työllisyystilanne heikkeni. Tuotanto alkoi elpyä vuonna
2009 ja kokonaistuotanto kasvoi 2,1 prosenttia vuonna 2010. Elpymisen taustalla
on kotimainen kysyntä (myös finanssipoliittisten elvytystoimien vuoksi), vahva
varastojen kasvu ja Tanskan tärkeimpien kauppakumppaneiden talouksien
merkittävä elpyminen. (9)
Automaattisten vakauttajien ja kriisin johdosta
toteutettujen toimenpiteiden vuoksi julkisen talouden rahoitusasema kääntyi 3,2
prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 2,7 prosentin alijäämäksi vuosina
2008–2009. Tanska ilmoitti keväällä 2010, että julkisen talouden alijäämä olisi
yli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja sen vuoksi heinäkuussa 2010
käynnistettiin liiallista alijäämää koskeva menettely. Vaikka eläkerahastojen
tuottoverotukseen liittyvien odottamattomien, väliaikaisten tulojen johdosta
alijäämä vakautui 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen viime vuonna, komission
yksiköiden kevään 2011 ennusteen mukaan alijäämä kasvaa vuonna 2011 noin 4
prosenttiin suhteessa BKT:hen, minkä johdosta vuonna 2012 on tarvetta
jatkuville kattaville vakautustoimille. Tämä edellyttää vuoden 2010
vakautussopimuksessa vahvistettujen toimenpiteiden tiukkaa toteuttamista ja
lähentymisohjelman mukaista menojen valvontaa, jotta liiallinen alijäämä
saadaan korjattua vuoteen 2013 mennessä. (10)
Paikallis- ja aluehallinnon tasolla on valvottava
tiukasti, etteivät menot ylity. Tämä on tärkeää julkisen talouden tavoitteiden
saavuttamiseksi. Julkiset menot ovat 20 viime vuoden aikana ylittäneet
jatkuvasti julkisen talouden tavoitteet. Hallitus on jo toteuttanut joitain
toimenpiteitä tämän ongelman ratkaisemiseksi ja suunnittelee ottavansa käyttöön
uuden, lähentymisohjelmassa esitetyn menojen valvontajärjestelmän, jota valvoo
Tanskan talousneuvosto. (11)
Väestötekijöiden vuoksi työikäinen väestö
(15–64-vuotiaat) vähenee noin 1,5 prosenttia vuosina 2010–2025 ja lähes 5
prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Keskipitkällä aikavälillä talouden elpyminen
voi johtaa työmarkkinoiden tiukentumiseen, kuten oli laita talouskasvun
huippuvuosina. Vaikka työvoiman osallistumisaste on jo korkea, työvoiman
tarjontaa voidaan vielä lisätä. Vapaaehtoinen varhaiseläkkeelle siirtyminen on
yleistä 60–64-vuotiaiden keskuudessa, minkä vuoksi tässä ikäluokassa
työllisyysaste on vain 40 prosenttia. Lisäksi 10 prosenttia alle 40-vuotiaista
työikäisistä on joko työkyvyttömyysetuuksien tai joustotyön (tuettu
työllistäminen) piirissä. (12)
Tuotannon kasvu on supistunut vuodesta 1995 alkaen,
mikä johtuu mahdollisesti muun muassa heikoista koulutustuloksista. Vaikka
Tanska käyttää edelleen runsaasti rahaa koulutusjärjestelmäänsä,
koulutustulokset ovat ainoastaan keskinkertaiset useilla keskeisillä aloilla ja
nuorten koulutustaso on Tanskassa EU:n neljänneksi alhaisin. Vuonna 2009 vain
70,1 prosenttia 20–24-vuotiaista oli suorittanut vähintään keskiasteen
koulutuksen (verrattuna EU:n 78,6 prosentin keskiarvoon). Lisäksi PISA-tulokset
ovat keskinkertaiset. Nuorisoalan laitosten ja
ammatillisten oppilaitosten keskeytysprosentit ovat suhteellisen suuria, ja
lähes 50 prosenttia nuorten ammatillisten oppilaitosten oppilaista keskeyttää
opintonsa. Lisäksi noin 20 prosenttia nuorista
ei ole päättänyt ylempää perusastetta korkeampaa koulutusta 10 vuoden kuluessa
peruskoulun jälkeen. Koulutusjärjestelmän laadun parantaminen auttaisi myös
estämään ammattitaidoissa esiintyvää epätasapainoa työmarkkinoilla, sillä
nykyisten ennusteiden mukaan työmarkkinoilla on tulevaisuudessa mahdollisesti
liikaa ammattitaidottomia työntekijöitä kun taas pätevistä työntekijöistä on
pulaa. Tuottavuuden kasvu on ollut erityisen heikkoa rakennus- ja palvelualoilla.
Näin on erityisesti paikallisissa palveluissa, vähittäis- ja tukkukaupassa ja
henkilökohtaisissa palveluissa, joilla eräillä aloilla on vähän kilpailua ja
esimerkiksi korkeat markkinoille pääsyn esteet voivat johtaa optimaalista
heikompaan resurssien jakoon. Kaavoituslait ovat tiukkoja, mikä rajoittaa
tuottavuutta parantavien mittakaavaetujen saavuttamista vähittäiskaupassa.
Koska julkisista hankinnoista vain noin 25 prosenttia on avoimia, hallitus on
ottanut käyttöön strategian, jonka tavoitteena on lisätä kilpailua julkisissa
palveluissa lisäämällä asteittain kuntien ja alueiden julkisia hankintoja ja
asettamalla kunnille uuden tavoitteen, jonka mukaan 31,5 prosenttia kaikista
hankinnoista olisi oltava julkisia vuoteen 2015 mennessä. (13)
Kotitalouksien velka suhteessa BKT:hen on EU:n
suurin. Velkamäärän lisääntyminen, jonka kimmokkeena on ollut
asuntomarkkinoiden kasvu vuosina 2004–2007, aiheuttaa potentiaalisia riskejä
taloudelle ja rahoitusvakaudelle. Vaikka näitä riskejä lieventävät Tanskan
edistyneiden kiinnitysvakuudellisten joukkovelkakirjamarkkinoiden
ominaispiirteet ja se, että taloudellinen tilanne on suurimmalla osalla
kotitalouksista vahva (varat ylittävät reilusti velat), asuntojen hintojen
myötäsyklisiä vaihteluja tasapainottavia toimenpiteitä otettiin vain
rajoitetusti käyttöön asuntojen hintojen korjauduttua. (14)
Tanska on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus
-sopimuksen nojalla[4]. Julkisen talouden
kestävyyden parantamiseksi on sovittu seuraamuksia koskevan lainsäädännön
tiukentamisesta paikallisen tason menojen valvonnan osalta. Hallitus on tehnyt
esityksen eräänlaisesta kannustinjärjestelmästä helpottaakseen yksityisten
päätösten tekemistä vaikeuksissa olevien pankkien auttamiseksi ja
rahoitusvakauden parantamiseksi. Työllisyystoimet kohdentuvat työllisyyden
edistämiseen pidentämällä työuraa. Kilpailukyvyn edistämiseksi on laadittu
kilpailupaketti, joka sisältää ensi sijassa rakennus- ja palvelualoille
kohdistettuja konkreettisia aloitteita. Sitoumukset koskevat sopimuksen neljää
osa-aluetta. Yleensä ottaen toimenpiteet ovat vuotuisen kasvuselvityksen
jatkona toteutettujen toimenpiteiden mukaisia ja ne helpottavat erityisesti
työllisyyteen liittyvien Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista. Vaikka osa
ilmoitetuista sitoumuksista on jo toteutettu, lähitulevaisuudessa olisi
toteutettava huomattavia toimenpiteitä budjettikurin parantamiseksi
(paikallisella tasolla) ja työllisyyden edistämiseksi. Nämä sitoumukset on
arvioitu ja otettu huomioon suosituksissa. (15)
Komissio on arvioinut lähentymisohjelman ja
kansallisen uudistusohjelman sekä Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt
sitoumukset[5]. Se on ottanut huomioon
niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n
sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin talouden ohjausta ja
hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos
tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tämän perusteella komissio katsoo, että
jatkuvia kattavia talouden vakautustoimia olisi jatkettava vuonna 2011 ja sen
jälkeen. Lisäksi olisi ryhdyttävä toimiin työvoiman tarjonnan lisäämiseksi
vähentämällä varhaiseläkkeelle jäämistä ja kohdistamalla toimenpiteet
tiettyihin ryhmiin, parannettava koulutuksen laatua, vahvistettava kilpailua
keskeisillä aloilla ja vakautettava kiinteistömarkkinoita edelleen. (16)
Neuvosto on tutkinut Tanskan tarkistetun
lähentymisohjelman vuodelta 2011 edellä esitetyn arvioinnin perusteella ja
ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126
artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston
suosituksen. Neuvoston lausunto[6] on esitetty erityisesti
jäljempänä 1 kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvosto on tutkinut Tanskan
kansallisen uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011
hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät, SUOSITTAA, että Tanska toteuttaisi
vuosina 2011–2012 toimia, joilla se (1)
panee täytäntöön julkisen talouden vakauttamiseen
tähtääviä toimenpiteitä suunnitelmien mukaisesti vuosina 2011 ja 2012 ja korjaa
liiallisen ylijäämän vuoteen 2013 mennessä; nopeuttaa julkisen talouden
alijäämän supistumista, jos taloudelliset edellytykset osoittautuvat nykyisin
oletettua paremmiksi; vahvistaa menojen valvontaa hyväksymällä paikallis-,
alue- ja keskushallinnolle sitovat monivuotiset menokatot, jotka ovat
keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien tavoitteiden
mukaiset; (2)
poistaa vähitellen suunnitelmien mukaisesti
vapaaehtoisen varhaiseläkejärjestelmän, uudistaa työkyvyttömyyseläkettä ja
kohdentaa paremmin tuetut työllisyysjärjestelmät (joustotyöjärjestelmä)
heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; (3)
nopeuttaa uudistusten täytäntöönpanoa koulutusjärjestelmän
laadun parantamiseksi; pienentää erityisesti ammatillisen koulutuksen
keskeytysprosentteja ja lisää tarjolla olevien oppisopimuspaikkojen määrää; (4)
ryhtyy toimenpiteisiin kilpailun esteiden
poistamiseksi erityisesti paikallispalveluissa ja vähittäiskaupassa
tarkistamalla maankäyttöä koskevia säädöksiä ja avaamalla kuntien ja alueiden
hankinnat; (5)
tukee kiinteistömarkkinoiden nykyistä vakauttamista
hintojen hiljattain korjauduttua, ryhtyy ehkäiseviin toimiin vahvistaakseen
asuntomarkkinoiden ja rahoitusjärjestelmän keskipitkän aikavälin vakautta,
mukaan lukien asuntolaina- ja kiinteistöverojärjestelmien uudistukset. Tehty Brysselissä Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] EUVL C [...], […..], s. […]. [3] Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä
toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/308/EU. [4] Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä
sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 713. [5] SEC(2011) 713. [6] Lausunnosta on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o
1466/97 9 artiklan 3 kohdassa.