This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2738
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2738 of 28 September 2023 amending Annex II to Regulation (EU) No 1233/2011 of the European Parliament and of the Council on the application of certain guidelines in the field of officially supported export credits
Komission delegoitu asetus (EU) 2023/2738, annettu 28 päivänä syyskuuta 2023, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta
Komission delegoitu asetus (EU) 2023/2738, annettu 28 päivänä syyskuuta 2023, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta
C/2023/6424
EUVL L, 2023/2738, 11.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2738/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
virallinen lehti |
FI Sarjan L |
2023/2738 |
11.12.2023 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/2738,
annettu 28 päivänä syyskuuta 2023,
tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklassa säädetään, että julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältyviä suuntaviivoja sovelletaan unionissa siten, että järjestelyn teksti sisällytetään mainitun asetuksen liitteeseen II. |
(2) |
Järjestelyn osallistujat ovat sopineet useista laaja-alaisista muutoksista järjestelyyn, mukaan lukien sen alakohtaiset sopimukset, heinäkuussa 2023 tehdyn järjestelyn nykyaikaistamisen seurauksena. Näin ollen järjestelyn sovittu uusi versio eroaa merkittävästi asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteeseen II sisältyvästä järjestelyn tällä hetkellä sovellettavasta versiosta. |
(3) |
Suurimmat muutokset, jotka osallistujat hyväksyivät heinäkuussa 2023 järjestelyyn ja sen eri alakohtaisiin sopimuksiin, ovat seuraavat: järjestelyn rahoitusehtojen muuttaminen, mukaan lukien erityisesti enimmäistakaisinmaksuajan pidentäminen ilmastoystävällisten ja vihreiden toimien osalta ja useimpien muiden hankkeiden osalta, vähimmäistakuumaksujen alentaminen pidempien takaisinmaksuaikojen osalta sekä joustomahdollisuudet, jotka koskevat takaisinmaksuaikataulua tarjotun rahoituspaketin voimassaoloaikana. Lisäksi sellaisten vihreiden tai ilmastoystävällisten hankkeiden, joihin voidaan soveltaa pidempiä takaisinmaksuaikoja ilmastonmuutosta koskevan alakohtaisen sopimuksen nojalla, joka muodostaa osan järjestelyä, on laajennettu kattamaan hankkeet, jotka liittyvät ympäristön kannalta kestävään energiantuotantoon, hiilidioksidin talteenottoon, varastointiin ja kuljetukseen, energian siirtoon, jakeluun ja varastointiin, puhtaaseen vetyyn ja ammoniakkiin, matalapäästöiseen tuotantoon, päästöttömään ja vähäpäästöiseen liikenteeseen sekä puhtaan energian mineraaleihin ja malmeihin. |
(4) |
OECD julkaisi 15 päivänä heinäkuuta 2023 järjestelyn tarkistetun version, jossa otetaan huomioon kaikki sen osallistujien heinäkuussa 2023 hyväksymät muutokset. On sekä asianmukaista että tarpeellista saattaa kyseiset muutokset osaksi unionin lainsäädäntöä. |
(5) |
Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1233/2011 olisi muutettava, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liite II tämän asetuksen liitteellä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
LIITE
”LIITE II
Sisällysluettelo
I LUKU: |
YLEISET MÄÄRÄYKSET | 7 |
1. |
TARKOITUS | 7 |
2. |
ASEMA | 7 |
3. |
OSALLISTUMINEN | 7 |
4. |
OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO | 7 |
5. |
SOVELTAMISALA | 7 |
6. |
JÄRJESTELYN MUKAISTA TUKEA KOSKEVAT KIELLOT | 8 |
7. |
ALAKOHTAISET SOPIMUKSET | 8 |
8. |
JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN | 8 |
9. |
SEURANTA | 9 |
II LUKU: |
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT | 9 |
10. |
MAIDEN LUOKITTELU PAIKALLISKUSTANNUKSIIN MYÖNNETTÄVÄN TUEN MÄÄRITTÄMISEKSI | 9 |
11. |
ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET | 9 |
12. |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT | 10 |
13. |
PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN | 10 |
14. |
KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT | 11 |
15. |
VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA | 11 |
16. |
TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET | 11 |
17. |
SOPEUTTAMINEN | 11 |
18. |
JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT | 11 |
19. |
MARKKINAVIITEKORKOJEN MUODOSTAMINEN JA SOVELTAMINEN | 12 |
20. |
LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU | 12 |
21. |
LUOTTORISKIN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT | 12 |
22. |
MAARISKIN LUOKITTELU | 14 |
23. |
VALTION LUOTTORISKIN ARVIOINTI | 15 |
24. |
OSTAJARISKIN LUOKITTELU | 16 |
25. |
JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU | 16 |
26. |
MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT | 17 |
27. |
OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT | 17 |
28. |
LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN SOVELTUVUUS | 17 |
III LUKU: |
SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET | 18 |
29. |
YLEISET PERIAATTEET | 18 |
30. |
SIDOTUN AVUN MUODOT | 18 |
31. |
YHDISTELMÄRAHOITUS | 18 |
32. |
MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN | 19 |
33. |
HANKKEIDEN KELPOISUUS | 19 |
34. |
VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE | 20 |
35. |
POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN | 20 |
36. |
SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN | 21 |
37. |
SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA | 22 |
38. |
SOPEUTTAMINEN | 22 |
IV LUKU: |
MENETTELYT | 22 |
1 JAKSO: |
VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVAT YHTEISET MENETTELYT | 22 |
39. |
ILMOITUKSET | 22 |
40. |
JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO | 22 |
41. |
SOPEUTTAMISMENETTELYT | 23 |
42. |
ERITYISNEUVOTTELUT | 23 |
2 JAKSO: |
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT MENETTELYT | 24 |
43. |
ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY | 24 |
44. |
ENNAKKOILMOITUS | 24 |
3 JAKSO: |
KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVAT MENETTELYT | 25 |
45. |
ENNAKKOILMOITUS | 25 |
46. |
VÄLITÖN ILMOITUS | 25 |
4 JAKSO: |
SIDOTTUA APUA KOSKEVAT NEUVOTTELUMENETTELYT | 25 |
47. |
NEUVOTTELUJEN TARKOITUS | 25 |
48. |
NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS | 26 |
49. |
NEUVOTTELUJEN TULOS | 26 |
5 JAKSO: |
VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVA TIEDONVAIHTO | 26 |
50. |
YHTEYSTAHOT | 26 |
51. |
KYSELYJEN LAAJUUS | 27 |
52. |
VASTAUSTEN LAAJUUS | 27 |
53. |
SUULLISET NEUVOTTELUT | 27 |
54. |
YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO | 27 |
55. |
VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN | 28 |
56. |
YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN | 28 |
57. |
YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET | 28 |
58. |
YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO | 28 |
59. |
YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA | 28 |
6 JAKSO: |
UUDELLEENTARKASTELUT | 29 |
60. |
JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU | 29 |
61. |
VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU | 29 |
62. |
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU | 29 |
63. |
PAIKALLISKUSTANNUSTEN JULKISEN TUEN TARKASTELU | 29 |
64. |
TAKAISINMAKSUPROFIILIEN JA -AIKOJEN UUDELLEENTARKASTELU | 30 |
LIITE I: |
ALAKOHTAINEN SOPIMUS ILMASTONMUUTOSTA KOSKEVISTA VIENTILUOTOISTA | 31 |
LIITE II: |
YDINVOIMALAITOSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS | 51 |
LIITE III: |
SIVIILI-ILMA-ALUSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS | 53 |
OSA 1: |
YLEISET MÄÄRÄYKSET | 53 |
1. |
TARKOITUS | 53 |
2. |
ASEMA | 53 |
3. |
OSALLISTUMINEN | 53 |
4. |
SOVELTAMISALA | 53 |
5. |
OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO | 54 |
6. |
AVUSTUSTUKI | 54 |
7. |
TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET | 54 |
OSA 2: |
UUDET ILMA-ALUKSET | 54 |
I LUKU: |
SOVELTAMISALA | 54 |
8. |
UUDET ILMA-ALUKSET | 54 |
II LUKU: |
RAHOITUSEHDOT | 55 |
9. |
SOVELTUVAT VALUUTAT | 55 |
10. |
ENNAKKOMAKSU JA SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI | 55 |
11. |
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT | 55 |
12. |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT | 55 |
13. |
PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN | 56 |
14. |
VÄHIMMÄISKOROT | 56 |
15. |
KORKOTUKI | 57 |
16. |
MAKSUT | 57 |
17. |
YHTEISRAHOITUS | 57 |
OSA 3: |
KÄYTETYT ILMA-ALUKSET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT, KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET | 57 |
I LUKU: |
SOVELTAMISALA | 57 |
18. |
KÄYTETYT ILMA-ALUKSET SEKÄ MUUT TAVARAT JA PALVELUT | 57 |
II LUKU: |
RAHOITUSEHDOT | 57 |
19. |
KÄYTETTYJEN ILMA-ALUSTEN MYYNTI | 58 |
20. |
VARAMOOTTORIT JA VARAOSAT | 58 |
21. |
MUUNNOKSIA, MERKITTÄVIÄ MUUTOKSIA JA KUNNOSTAMISTA KOSKEVAT SOPIMUKSET | 59 |
22. |
KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET | 59 |
23. |
MOOTTORISARJAT | 59 |
OSA 4: |
AVOIMUUSMENETTELYT | 59 |
24. |
JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO | 59 |
25. |
TIETOPYYNNÖT | 59 |
26. |
SUULLISET NEUVOTTELUT | 60 |
27. |
ERITYISNEUVOTTELUT | 60 |
28. |
YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO | 60 |
29. |
VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN | 61 |
30. |
YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN | 61 |
31. |
YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET | 61 |
32. |
YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO | 61 |
33. |
YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA | 61 |
34. |
SOPEUTTAMINEN | 62 |
OSA 5: |
SEURANTA JA TARKASTELU | 72 |
35. |
SEURANTA | 62 |
36. |
TARKASTELU | 62 |
37. |
TULEVAT TOIMET | 62 |
OSA 6: |
LOPPUMÄÄRÄYKSET | 73 |
38. |
VOIMAANTULO | 63 |
39. |
SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN | 63 |
LISÄYS I |
OSALLISTUMINEN ILMA-ALUKSIA KOSKEVAAN ALAKOHTAISEEN SOPIMUKSEEN | 64 |
LISÄYS II |
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT | 65 |
LIITE 1: |
TOIMIVALTAA KOSKEVAT JULISTUKSET | 76 |
LIITE 2: |
KAPKAUPUNGIN YLEISSOPIMUKSEN KYSELYLOMAKE | 78 |
LISÄYS III |
VÄHIMMÄISKOROT | 80 |
LISÄYS IV |
RAPORTOINTILOMAKE | 83 |
LISÄYS V |
MÄÄRITELMÄT | 85 |
LIITE IV: |
ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS | 88 |
LIITE V: |
ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT | 102 |
LIITE VI: |
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN MAARISKILUOKKIIN 1–7 KUULUVISSA TOIMISSA | 110 |
LIITE VII: |
TAKUUMAKSUJEN VIITEARVOT MARKKINAVIITEARVOIHIN PERUSTUVISSA TOIMISSA | 113 |
LIITE VIII: |
KOLMANNEN OSAPUOLEN MAKSUTAKUUN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET SEKÄ MONENVÄLISTEN TAI ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN ARVIOINTIA KOSKEVAT PERUSTEET | 114 |
LIITE IX: |
OSTAJARISKILUOKKIEN LAADULLISET KUVAUKSET | 116 |
LIITE X: |
MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMIÄ KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET JA OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT | 120 |
LIITE XI: |
KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTI | 124 |
LIITE XII: |
MARKKINAVIITEKORKOA (CIRR) KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET | 126 |
LIITE XIII: |
MÄÄRITELMÄT | 129 |
I LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1. TARKOITUS
a) |
Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. |
b) |
Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
2. ASEMA
OECD:ssä laadittu järjestely tuli alun perin voimaan huhtikuussa 1978 ja on kestoltaan rajoittamaton. Järjestely on osallistujien välinen herrasmiessopimus, eli se ei ole OECD:n sitova määräys (1), vaikka OECD:n sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon.
3. OSALLISTUMINEN
Järjestelyyn osallistuvat nykyisin Australia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Turkki, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Nykyiset osallistujat voivat kutsua mukaan muita OECD:n jäseniä tai siihen kuulumattomia maita.
4. OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO
a) |
Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista. |
b) |
Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan osallistumattoman maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön. |
5. SOVELTAMISALA
Järjestelyä sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn tavaroiden ja/tai palveluiden vientiä koskevaan julkiseen tukeen, rahoitusleasingsopimukset mukaan luettuina, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta.
a) |
Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:
|
b) |
Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun. |
c) |
Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin. |
d) |
Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa. |
6. JÄRJESTELYN MUKAISTA TUKEA KOSKEVAT KIELLOT
Osallistujat eivät saa myöntää julkisesti tuettuja vientiluottoja tai sidottua apua seuraaviin tarkoituksiin:
a) |
uusien hiilipohjaisten sähköntuotantolaitosten ja niiden osien vienti, mukaan lukien kaikki komponentit, laitteet, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön koulutus), joita tarvitaan suoraan tällaisten voimalaitosten rakentamiseen ja käyttöönottoon. Jos olemassa olevaan laitokseen lisätään uusi hiilipohjainen sähköntuotantoyksikkö, tätä pidetään uutena hiilipohjaisena sähköntuotantolaitoksena. |
b) |
laitteiden vientiin toimittaminen olemassa oleville hiilipohjaisille sähköntuotantolaitoksille, paitsi jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
c) |
Edellä a ja b alakohdassa esitettyjä kieltoja ei sovelleta hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joissa on käytössä tehokkaat hiilidioksidin talteenotto-, hyödyntämis- ja varastointilaitteet (CCUS), eikä olemassa oleviin hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joihin CCUS-tekniikka asennetaan jälkiasennuksena, liitteen I lisäyksen I hankeluokassa B tyypin 1 osalta vahvistetun mukaisesti. |
d) |
Osallistujat voivat yhden osallistujan pyynnöstä sopia tarkastelevansa uudelleen muita kuin CCUS-pohjaisia hiilidioksidipäästöjen vähentämisteknologioita, joita voidaan kehittää tulevaisuudessa, a ja b alakohdasta poikkeamista varten. Mahdollisten tulevien poikkeusten sisällyttäminen sopimukseen perustuu osallistujien yksimieliseen päätökseen. |
e) |
Edellä a–d alakohdassa esitettyjä määräyksiä tarkastellaan uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan yhteisen tavoitteen edistämiseksi ottaen huomioon
|
7. ALAKOHTAISET SOPIMUKSET
a) |
Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:
|
b) |
Liitteen I, II tai IV mukaisen alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palvelujen vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolen on liitteen I tai II osalta sovellettava järjestelyn määräystä. |
c) |
Liitteen III soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden ja/tai palvelujen viennin osalta osapuolten, jotka ovat myös kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolia, on sovellettava tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. |
8. JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN
Osallistuja voi erota järjestelystä ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti sihteeristöön reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi käyttämällä sihteeristön ylläpitämää sähköpostijärjestelmää, jolla helpotetaan osallistujien ja sihteeristön välistä viestintää. Ero tulee voimaan 180 vuorokautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen.
9. SEURANTA
Sihteeristö seuraa järjestelyn toteuttamista.
II LUKU
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT
Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa. Järjestely asettaa rajoituksia ehdoille, joita voidaan julkisesti tukea. Osallistujat myöntävät, että järjestelyn rahoitusehtoja rajoittavampia ehtoja sovelletaan perinteisesti tiettyihin kaupan tai teollisuuden aloihin. Osallistujat kunnioittavat edelleen tällaisia perinteisiä rahoitusehtoja ja erityisesti periaatetta, jonka mukaan takaisinmaksuajat eivät ylitä tavaroiden ja palvelujen elinkaarta.
10. MAIDEN LUOKITTELU PAIKALLISKUSTANNUKSIIN MYÖNNETTÄVÄN TUEN MÄÄRITTÄMISEKSI
a) |
Luokkaan I kuuluvat korkean tulotason (2) OECD-maat. Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II. |
b) |
Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:
|
c) |
Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan. |
11. ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET
a) |
Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XIII tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina. |
b) |
Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita. |
c) |
Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. |
d) |
Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavin ehdoin:
|
12. ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT
a) |
Takaisinmaksuaika ei saa ylittää vientitavaroiden ja -palvelujen elinkaarta tai tarvittaessa sen hankkeen elinkaarta, johon tavaroita ja palveluja viedään. |
b) |
Sen estämättä, mitä 12 artiklan a kohdassa määrätään, enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta. |
c) |
Sen estämättä, mitä 12 artiklan b kohdassa määrätään, enimmäistakaisinmaksuaika sellaisten voimalaitosten (3) osalta, jotka eivät ole tukikelpoisia liitteen I tai II nojalla, on 12 vuotta. |
d) |
Osallistujan on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, kun mihin tahansa toimeen, jonka luoton arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, myönnetään julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on yli 10 vuotta. |
13. PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN
a) |
Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä samansuuruisina ja säännöllisinä tasaerinä tai tapauksen mukaan (esim. kun tukea on myönnetty leasingtoimiin tai itsenäisesti toimivien koneiden tai laitteiden vientiin) samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut voidaan yhdistää toisiinsa. |
b) |
Pääomaa on maksettava vähintään vuosittain, ja sen ensimmäinen erä maksetaan viimeistään vuoden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
c) |
Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Jos pääomaa maksetaan takaisin vuosittain, korkoa on maksettava vähintään 12 kuukauden välein, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
d) |
Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
e) |
Asianmukaisesti perustellusta syystä, joka liittyy siihen, ettei ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa edellä a ja b kohdassa vahvistettujen parametrien mukaisesti sallitun velanhoitoprofiilin kanssa, tai kun lyhentämisaikataulu ei vastaa velallisen tai hankkeen vapaata kassavirtaa, vientiluottoja voidaan tarjota seuraavin rajoituksin:
|
f) |
Osallistujan on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, kun mihin tahansa toimeen, jonka luoton arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, myönnetään 13 artiklan e kohdan mukaisesti julkista tukea. Osallistujien on annettava tällaisissa ilmoituksissa muun muassa
|
14. KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT
a) |
Korkoon eivät sisälly
|
b) |
Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi. |
15. VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA
Lukuun ottamatta liitteen XII mukaisten markkinaviitekorkojen (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kelpoisuusaikaa, yksittäisen vientiluoton tai puiteluoton rahoitusehdot voidaan vahvistaa enintään kuudeksi kuukaudeksi ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.
16. TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET
Tämä järjestely ei vaikuta vientiluottolaitosten tai rahoituslaitosten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan sopimuksen tekemisen jälkeen (vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan) ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin.
17. SOPEUTTAMINEN
Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 41 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja. Tämän artiklan mukaisesti tarjottuja rahoitusehtoja pidetään I ja II luvun sekä soveltuvin osin liitteiden I, II, III ja IV mukaisina.
18. JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT
a) |
Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:
|
b) |
Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 20 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi. |
19. MARKKINAVIITEKORKOJEN MUODOSTAMINEN JA SOVELTAMINEN
Järjestelyn ja sen kaikkien muiden liitteiden paitsi siviili-ilma-alusten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen (Liite III) ja alakohtaisen laivaluottosopimuksen (Liite IV) nojalla myönnetyn julkisen rahoitustuen markkinaviitekorko määritetään ja sitä sovelletaan liitteen XII määräysten mukaisesti.
20. LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU
Osallistujat laskuttavat korkokustannusten lisäksi takuumaksun kattaakseen vientiluottojen maksamatta jättämiseen liittyvän riskin. Osallistujien laskuttamien takuumaksujen on perustuttava riskiin, lähennyttävä toisiaan ja oltava määrältään riittäviä pitkän aikavälin toimintakustannusten ja tappioiden kattamiseksi.
21. LUOTTORISKIN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT
Osallistujien on laskutettava vähintään luottoriskeihin sovellettava vähimmäistakuumaksu (Minimum Premium Rate, MPR).
a) |
Sovellettava MPR määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:
|
b) |
MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty tapa, myös matemaattinen kaava, esitetään liitteessä VI. |
c) |
Määrämaasta riippumatta takuumaksut, joita osallistujat laskuttavat markkinaviitearvoihin perustuvista toimista, joissa velalliset/takaajat (eli luottoriskiyhteisöt) ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista (4), tai joissa on mukana monenvälinen tai alueellinen instituutio, johon ei osallistujien päätöksen mukaan sijaintimaassaan (5) yleensä sovelleta luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, on määritettävä tapauskohtaisesti. Jotta takuumaksut, joita laskutetaan toimista, joissa velalliset ja tarvittaessa myös takaajat ovat tällaisista maista, eivät alittaisi maksujen hinnoittelua yksityisillä markkinoilla, osallistujien on muunnettava asiaa koskevat viitearvoihin perustuvat hinnat takuumaksuiksi sovittujen käytäntöjen mukaisesti ja seuraavilla menettelyillä:
|
d) |
Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa takuumaksuja kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi. Nämä takuumaksut määrittää julkista tukea tarjoava osallistuja. |
e) |
Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena velallisen maan luokitusta ja sovellettavana ostajariskin luokituksena velallisen luokitusta (11), ellei suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen kolmas osapuoli tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa. Kun takuun antajana on kolmas osapuoli, osallistuja voi soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, ja takaajan ostajariskiluokkaa (12). |
f) |
Edellä olevan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset kolmannen osapuolen takuun soveltamiseen liittyvät perusteet ja edellytykset esitetään liitteessä VIII. |
g) |
Riskikauden pituutta (HOR) koskeva sopimus, jota käytetään MPR:n laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Vientiluottojen, joiden takaisinmaksuprofiili on poikkeava, vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: vastaava takaisinmaksuaika = (keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika –0,25)/0,5. |
h) |
Osallistujan, joka päättää soveltaa MPR:ää, joka liittyy tilanteeseen, jossa takaajana on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautunut kolmas osapuoli, on tehtävä 43 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
22. MAARISKIN LUOKITTELU
Lukuun ottamatta korkean tulotason OECD-maita ja korkean tulotason euroalueen maita, maat luokitellaan sen todennäköisyyden mukaan, joka niillä on suoriutua ulkomaanvelastaan (maakohtainen luottoriski).
a) |
Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavista viidestä tekijästä:
|
b) |
Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0-7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. Luokkaan 0 luokiteltujen maiden toimiin liittyvä luottoriski koskee lähinnä velallisen/takaajan riskiä. |
c) |
Maat luokitellaan (13) käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu
|
d) |
Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta. |
e) |
Sihteeristö julkistaa maariskiluokitukset. |
23. VALTION LUOTTORISKIN ARVIOINTI
a) |
Kaikkien 22 artiklan d kohdan mukaisesti maariskin luokitusmenetelmää käyttäen luokiteltujen maiden valtion luottoriski arvioidaan niiden poikkeuksen mukaisten valtioiden yksilöimiseksi,
|
b) |
Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävät valtiot yksilöidään käyttäen valtion luottoriskin arviointimenetelmää, jonka osallistujat ovat laatineet ja josta ne ovat sopineet. |
c) |
Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävien valtioiden luetteloa seurataan jatkuvasti, ja sitä tarkastellaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi valtion luottoriskin arviointimenetelmän käyttöön perustuvat muutokset. |
d) |
Sihteeristö julkistaa luettelon edellä olevan b kohdan mukaisesti yksilöidyistä valtioista. |
24. OSTAJARISKIN LUOKITTELU
Maariskiluokkiin 1–7 luokitelluissa maissa sijaitsevat velalliset ja tarvittaessa takaajat luokitellaan johonkin ostajariskiluokista, jotka on määritetty velallisen/takaajan maan perusteella (14). Liite VI sisältää ostajariskiluokat, joihin velalliset ja takaajat luokitellaan. Liite IX sisältää ostajariskiluokkien laadulliset kuvaukset.
a) |
Ostajariskiluokitukset perustuvat velallisen/takaajan etuoikeutettujen vakuudettomien lainojen luokitukseen, jonka osallistuja on määrittänyt. |
b) |
Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, toimet, joiden luoton arvo on enintään viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan luokitella toimikohtaisesti eli ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen soveltamisen jälkeen; näihin toimiin ei voida kuitenkaan soveltaa alennuksia ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen perusteella riippumatta toimien luokituksesta. |
c) |
Valtiovelalliset ja valtiotakaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0. |
d) |
Poikkeustapauksissa muut kuin valtiovelalliset ja muut kuin valtiotakaajat voidaan luokitella ostajariskiluokaltaan valtion luottoriskiä parempaan luokkaan ”Better than Sovereign” (SOV+), jos (15)
|
e) |
Osallistujien on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa
|
f) |
Kun osallistujat kilpailevat tietystä toimesta, jonka yhteydessä kilpailevat osallistujat ovat luokitelleet velallisen/takaajan eri ostajariskiluokkiin, niiden on pyrittävä sopimaan yhteisestä ostajariskiluokituksesta. Jos yhteisestä luokituksesta ei päästä sopimukseen, osallistujia, jotka ovat luokitelleet velallisen/takaajan korkeampaan ostajariskiluokkaan, ei estetä soveltamasta alempaa ostajariskiluokitusta. |
25. JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU
MPR:t eriytetään vientiluottotuotteiden laatuerojen ja osallistujien tarjoaman takuukatteen huomioon ottamiseksi liitteen VI mukaisesti. Eriyttäminen perustuu viejän näkökulmaan (tarkoituksena on poistaa viejille/rahoituslaitoksille tarjottavien tuotteiden vaihtelevasta laadusta aiheutuva kilpailuvaikutus).
a) |
Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso velallista koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua. |
b) |
Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:
|
26. MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT
a) |
Osallistujat voivat soveltaa seuraavia maariskin lieventämismenetelmiä, joita koskevat erityismääräykset sisältyvät liitteeseen X:
|
b) |
Osallistujan, joka soveltaa maariskin lieventämismenetelmään perustuvaa MPR:ää, on tehtävä 43 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
c) |
Markkinaviitearvoihin perustuviin toimiin ei sovelleta maariskin lieventämismenetelmiä. |
27. OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT
a) |
Osallistujat voivat käyttää seuraavia ostajariskien kattamiseen tarkoitettuja lisävakuusjärjestelyjä (Buyer Risk Credit Enhancement – BRCE), joiden perusteella voidaan soveltaa luoton lisävakuustekijää (Credit Enhancement Factor – CEF), joka on suurempi kuin 0:
|
b) |
BRCE:n arvot ja CEF:n enimmäisarvot määritellään liitteessä X sekä maariskiluokkiin 1–7 kuuluville velallisille että velallisille, joihin sovelletaan markkinaviitearvoja. |
c) |
BRCE:itä käytetään yksinään tai yhdistelminä seuraavien edellytysten mukaisesti:
|
d) |
Osallistujien on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio, jos BRCE:iden perusteella sovelletaan CEF:ää, joka on suurempi kuin 0, tai aina, kun BRCE:itä käytetään markkinaviitearvoihin perustuvassa toimessa ja tämän seurauksena hinta alittaa TCMB-mallilla määritetyn vastaavan MPR:n hinnan. |
28. LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN SOVELTUVUUS
a) |
MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin MPR:ien säännöllisessä seuraamisessa ja tarkistamisessa käytetään samanaikaisesti takuumaksuja koskevia palautelähteitä (Premium Feedback Tool – PFT). |
b) |
Palautelähteillä arvioidaan MPR:ien asianmukaisuutta virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todellisten kokemusten ja luottoriskin hinnoittelua koskevan yksityisten markkinoiden tiedon perusteella. |
III LUKU
SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
29. YLEISET PERIAATTEET
a) |
Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla. |
b) |
Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin. |
c) |
Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta. |
d) |
Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XIII esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XIII määritelmän mukaan ”sitomatonta”. |
30. SIDOTUN AVUN MUODOT
Sidottu apu voi olla
a) |
yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina); |
b) |
yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja |
c) |
muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai |
d) |
mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:
|
31. YHDISTELMÄRAHOITUS
a) |
Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:
|
b) |
Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:
|
c) |
Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:
|
32. MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN
a) |
Sidottua apua ei myönnetä maille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantulo on Maailmanpankin tietojen perusteella suurempi kuin alemman keskitulotason maiden yläraja. Maailmanpankki laskee tämän kynnysarvon uudelleen vuosittain (17). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. |
b) |
Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:
|
33. HANKKEIDEN KELPOISUUS
a) |
Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
b) |
Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,
|
c) |
Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 47–49 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus. |
d) |
Osallistujien, jotka haluavat myöntää tukea alakohtaisen laivaluottosopimuksen piiriin kuuluville tavaroille ja/tai palveluille, on vahvistettava, että laiva ei ole avoimessa rekisterissä takaisinmaksukauden aikana ja että asianmukaiset vakuutukset ovat voimassa. Lisäksi on varmistettava, että todellinen omistaja asuu vakinaisesti tuensaajavaltiossa ja että tuensaajayritys ei ole ulkomaalaisen yhtiön ei-toimiva tytäryhtiö. Tuensaajan on annettava sitoumus, jonka mukaan se ei myy laivaa ilman viranomaistensa hyväksyntää. |
34. VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE
Osallistujat eivät myönnä sidottua apua, jonka lahja-aste on vähemmän kuin 35 prosenttia – tai 50 prosenttia, jos edunsaajamaa kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maihin) – paitsi jäljempänä luetelluissa tapauksissa, jotka on vapautettu myös 45 artiklan a kohdan ja 46 artiklan a kohdan mukaisista ilmoitusmenettelyistä:
a) |
tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja |
b) |
pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista. |
35. POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN
a) |
32 ja 33 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 31 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
b) |
33 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, lukuun ottamatta 31 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
c) |
32 ja 33 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun. |
d) |
Osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen seuraavien erityisolosuhteiden mukaisesti:
|
e) |
Sen estämättä, mitä 32 ja 33 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:
|
36. SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN
Sidotun avun lahja-aste lasketaan DAC:n käyttämän lahja-asteen laskemista koskevan menetelmän mukaisesti lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
a) |
Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (Differentiated Discount Rate, DDR) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti (18):
|
b) |
Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XIII määritelty luoton alkamisajankohta. |
c) |
Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:
Luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritetut maksut, joita ei pidetä ennakkomaksuina, sisällytetään lahja-asteen laskemiseen. |
d) |
Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan. |
e) |
Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne. |
f) |
Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla. |
g) |
Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta. |
h) |
Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen. |
i) |
Sen estämättä, mitä edellä olevassa g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko. |
37. SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA
a) |
Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 46 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 45 tai 46 artiklan mukaisesti. |
b) |
Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 32 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. |
c) |
Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 32 ja 33 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun
Näissä olosuhteissa olemassa olevia ehtoja voidaan noudattaa 36 artiklassa määritetyn diskonttokoron muuttumisesta huolimatta. |
38. SOPEUTTAMINEN
Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 41 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja.
IV LUKU
MENETTELYT
1 JAKSO
VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVAT YHTEISET MENETTELYT
39. ILMOITUKSET
Järjestelyssä vahvistettujen menettelyjen edellyttämät ilmoitukset laaditaan liitteen V mukaisesti sisällyttäen niihin liitteessä mainitut tiedot. Sihteeristölle on toimitettava ilmoitusten kaksoiskappale.
40. JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO
a) |
Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 43–46 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille osallistujille ja mainittava ilmoituksen viitenumero vastaavassa jälkikäteen toimitettavassa raportointilomakkeessa. |
b) |
51–53 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta. |
c) |
Niiden liitteessä V täsmennettyjen tietojen lisäksi, jotka annetaan toimista, joista on tehty 43 tai 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, osallistujien on annettava asiaankuuluvassa jälkikäteen toimitettavassa raportointilomakkeessa
|
41. SOPEUTTAMISMENETTELYT
a) |
Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 17 ja 38 artiklan mukaisesti tarjoamiin oletetusti poikkeaviin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 53 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näille ehdoille myönnetään julkista tukea ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:
|
b) |
Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 43 ja 44 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian. |
42. ERITYISNEUVOTTELUT
a) |
Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi. |
b) |
Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
c) |
Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
d) |
Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä. |
2 JAKSO
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT MENETTELYT
43. ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY
a) |
Osallistujan on ilmoitettava liitteen V mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos
|
b) |
Osallistujan on ilmoitettava liitteen V mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos tukea on pidennetty liitteessä I olevan 6 artiklan a kohdan 2 alakohdan nojalla. |
c) |
Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta. |
d) |
Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 62 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista. |
44. ENNAKKOILMOITUS
a) |
Osallistujan on ilmoitettava liitteen V mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka takaisinmaksuaika on yli 10 vuotta ja jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta. |
b) |
Osallistujan on ilmoitettava liitteen V mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos tuki myönnetään noudattaen jotakin seuraavista:
|
c) |
Osallistujan on ilmoitettava liitteen V mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos tuki myönnetään liittyen seuraaviin:
|
3 JAKSO
KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVAT MENETTELYT
45. ENNAKKOILMOITUS
a) |
Osallistujan on liitteen V mukaisesti tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea
|
b) |
Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
c) |
Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
d) |
Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 31 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta. |
46. VÄLITÖN ILMOITUS
a) |
Osallistujan on liitteen V mukaisesti ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko
|
b) |
Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta. |
c) |
Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta. |
4 JAKSO
SIDOTTUA APUA KOSKEVAT NEUVOTTELUMENETTELYT
47. NEUVOTTELUJEN TARKOITUS
a) |
Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä XI). |
b) |
Osallistuja voi lisäksi pyytää 48 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa. Niihin liittyy 53 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä,
|
48. NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS
a) |
Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:
|
b) |
Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 46 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea. |
49. NEUVOTTELUJEN TULOS
a) |
Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin. |
b) |
Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään. |
c) |
Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia. |
5 JAKSO
VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVA TIEDONVAIHTO
50. YHTEYSTAHOT
Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi sähköposti), ja ne ovat luottamuksellisia.
51. KYSELYJEN LAAJUUS
a) |
Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan. |
b) |
Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
c) |
Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista. |
d) |
Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä. |
52. VASTAUSTEN LAAJUUS
a) |
Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista. |
b) |
Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että
|
53. SUULLISET NEUVOTTELUT
a) |
Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön. |
b) |
Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
c) |
Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi. |
54. YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO
a) |
Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
b) |
Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:
|
c) |
32 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 32 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä. |
d) |
Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat. |
55. VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN
a) |
Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
b) |
Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
c) |
Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
56. YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN
a) |
Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
b) |
Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistuja, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voi kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
c) |
Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin. |
d) |
Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 54 ja 55 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
57. YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET
Jos aloitteen tehnyt osallistuja ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut osallistuja eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, osallistujat voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille määräajan jatkamisesta.
58. YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO
Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen. Sihteeristö julkaisee sähköisellä ilmoitustaululla jatkuvasti päivitettyä luetteloa kaikista hyväksytyistä yhteisistä kannoista sekä sellaisista yhteisistä kannoista, joista ei vielä ole päätetty.
59. YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA
a) |
Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Tiettyä toimea koskevan yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä. Tiettyä toimea koskevan yhteisen kannan voimassaolon pidentämisistä tai sellaisen yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä, joka ei koske tiettyä toimea, voidaan sopia tämän jälkeen 54–58 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Järjestelyn 32 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä. |
b) |
Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa
Osallistujan, joka tarjoaa julkista tukea vientiluottoihin liittyviä sääntöjä koskevan (eli ei kauppaan liittyvää apua käsitteleviä sääntöjä koskevan) yhteisen kannan mukaisesti, on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus kustakin tuetusta toimesta. |
6 JAKSO
UUDELLEENTARKASTELUT
60. JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU
a) |
Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää. |
b) |
Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja niiden ehdotuksiin järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää. |
61. VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU
Osallistujat tarkastelevat kattavasti liitteessä XII tarkoitettuja markkinaviitekorkoa koskevia määräyksiä viimeistään 15. heinäkuuta 2027.
62. VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU
Osallistujat seuraavat ja tarkastelevat säännöllisesti takuumaksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Tähän kuuluu
a) |
maariskin ja valtion luottoriskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella; |
b) |
vähimmäistakuumaksujen tason tarkastelu niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, minkä yhteydessä otetaan huomioon virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todelliset kokemukset ja luottoriskin hinnoittelua koskevat yksityisten markkinoiden tiedot; |
c) |
vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jossa otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate; ja |
d) |
kokemukset, jotka saadaan riskin lieventämisestä ja ostajariskeihin liittyvistä lisävakuusjärjestelyistä, sekä niistä mahdollisesti vähimmäistakuumaksuihin kohdistuvien erityisvaikutusten kelpoisuus ja soveltuvuus. |
e) |
Järjestelyn takuumaksuja koskevia sääntöjä on tarkasteltava uudelleen 31. joulukuuta 2024 mennessä kaikilta osin, erityisesti kuitenkin markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevien sääntöjen osalta. |
63. PAIKALLISKUSTANNUSTEN JULKISEN TUEN TARKASTELU
Osallistujien on tarkasteltava uudelleen paikalliskustannusten tukea koskevia määräyksiä 20. huhtikuuta 2024 mennessä.
64. TAKAISINMAKSUPROFIILIEN JA -AIKOJEN UUDELLEENTARKASTELU
Sihteeristö laatii joka toinen vuosi kattavan raportin osallistujien tukemien vientiluottojen II luvun, liitteen I ja liitteen II mukaisista takaisinmaksuprofiileista ja takaisinmaksuajoista ennakkoilmoitusten ja jälkikäteisraportoinnin perusteella. Raportti sisältää tilastollisen ja kvalitatiivisen analyysin takaisinmaksuprofiilien joustomahdollisuuksien käytöstä ja tuettujen takaisinmaksuaikojen pituudesta. Jos raportista ilmenee, että yli 30 prosentissa järjestelyyn kuuluvista, luvun II, liitteen I ja liitteen II mukaisesti tuetuista toimista käytettiin asianmukaisesti perusteltuja joustoja, osallistujien on suoritettava takaisinmaksurakenteen parametrien pakollinen uudelleentarkastelu.
LIITE I
ALAKOHTAINEN SOPIMUS ILMASTONMUUTOSTA KOSKEVISTA VIENTILUOTOISTA
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa on tarkoitus vahvistaa asianmukaiset rahoitusehdot tiettyjen alojen hankkeille, joiden on – muun muassa kansainvälisten aloitteiden yhteydessä – katsottu vaikuttavan merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintään ja jotka liittyvät esimerkiksi ympäristökestäviin energialähteisiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, energiatehokkuuden parantamiseen, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen sekä vesihankkeisiin. Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehdot pannaan täytäntöön johdonmukaisesti järjestelyn tavoitteiden kanssa.
I LUKU
ALAKOHTAISEN SOPIMUKSEN SOVELTAMISALA
1. LISÄYKSEN I MUKAISESTI TUKIKELPOISTEN ILMASTONMUUTOKSEN TORJUNTAA KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA
a) |
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I luetteloitujen ja määriteltyjen tukikelpoisten alojen sopimuksia, edellyttäen että toimien, samoin kuin kaikkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, vaikutuksia käsitellään yhteisestä lähestymistavasta ympäristöön ja valtion tukemiin vientiluottoihin vuonna 2012 annetun OECD:n neuvoston suosituksen mukaisesti. Alojen luetteloa ja soveltuvin osin hankkeen soveltuvuuden arvioinnissa käytettäviä tekniikasta riippumattomia tehokkuusperusteita voidaan muuttaa tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklaan sisältyvien uudelleentarkastelua koskevien määräysten mukaisesti. |
b) |
Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että
|
c) |
Lisäyksessä I lueteltuihin hankeluokkaan A kuuluviin aloihin sovellettavia ehtoja sovelletaan seuraaviin:
|
d) |
Lisäyksessä I lueteltuihin hankeluokkaan A kuuluviin aloihin sovellettavia ehtoja ei sovelleta sellaisiin voimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti välittömästi voimalaitokseen liittymättömään vesihuoltoon liittyviä kustannuksia, maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin ja kytkentäkenttiin liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista ja rakennusluvista), mutta
|
e) |
e) Sopimuspuolet voivat ehdottaa tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettujen rahoitusehtojen tarjoamista ilmastonmuutoksen hillintään tähtääviin hankkeisiin, jotka eivät sisälly nykyisellään lisäykseen I tai jotka eivät muutoin täytä lisäyksessä I vahvistettuja kelpoisuusehtoja.. Näitä hankkeita tarkastellaan tapauskohtaisesti järjestelyn 54–59 artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti. Sopimuspuolet suhtautuvat myönteisesti ehdotuksiin, jotka ovat yhteisten ilmastotavoitteiden ja tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoituksen mukaisia. |
2. LISÄYKSEN II MUKAISESTI TUKIKELPOISTEN ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMISEEN TÄHTÄÄVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA
a) |
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat sopimuksia tai hankkeita, jotka täyttävät tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II vahvistetut perusteet. |
b) |
Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen toteuttamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että
|
c) |
Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan myös nykyisten hankkeiden nykyaikaistamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvien näkökohtien ottamiseksi huomioon tapauksissa, joissa hankkeen elinkaaren odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
3. VESIHANKKEIDEN SOVELTAMISALA
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat käyttöveden jakeluun ja jätevedenkäsittelyyn liittyvien seuraavien kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä:
a) |
kunnille, myös kotitalouksille ja pienyrityksille, toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta); |
b) |
jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely; |
c) |
tällaisten laitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa laitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn määräyksiä. |
II LUKU
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
4. ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT
a) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan mukaisesti tukikelpoisten ilmastonmuutosta hillitsevien toimien enimmäistakaisinmaksuajat ovat lisäyksessä I. |
b) |
Tämän sopimuksen 2 artiklan ja lisäyksessä II olevien kelpoisuusehtojen mukaisesti tukikelpoisten ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien toimien enimmäistakaisinmaksuaika on 22 vuotta. |
c) |
Tämän sopimuksen 3 artiklan mukaisesti tukikelpoisten veteen liittyvien toimien enimmäistakaisinmaksuaika on 22 vuotta. |
5. PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN
a) |
Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä samansuuruisina ja säännöllisinä tasaerinä tai tapauksen mukaan (esim. kun tukea on myönnetty leasingtoimiin tai itsenäisesti toimivien koneiden tai laitteiden vientiin) samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut voidaan yhdistää toisiinsa. |
b) |
Pääomaa on maksettava vähintään vuosittain, ja sen ensimmäinen erä maksetaan viimeistään vuoden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
c) |
Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Jos pääomaa maksetaan takaisin vuosittain, korkoa on maksettava vähintään 12 kuukauden välein, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
d) |
Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
e) |
Asianmukaisesti perustellusta syystä, joka liittyy siihen, ettei ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa edellä a ja b alakohdassa säädettyjen parametrien mukaisen mahdollisen velanhoitoprofiilin kanssa, tämän sopimuksen nojalla tuettuja vientiluottoja voidaan myöntää seuraavissa rajoissa:
|
III LUKU
MENETTELYT
6. ENNAKKOILMOITUS
a) |
Sopimuspuoli, joka aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti, tekee ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kymmenen miljoonaa erityisnosto-oikeutta, seuraavien mukaisesti:
|
b) |
Ilmoituksen yhteydessä on annettava laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 1 tai 2 artiklassa asetetut tuen ehdot. |
c) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen I mukaisesti tuettavien hankkeiden osalta ilmoituksessa on annettava tiedot sovellettavista tekniikkaa ja tehokkuutta koskevista vaatimuksista ja mahdollisuuksien mukaan odotetuista päästövähennyksistä. |
d) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen II mukaisesti tuettavien hankkeiden osalta ilmoitukseen on sisällyttävä tapauksen mukaan riippumattoman kolmannen osapuolen suorittaman tarkastuksen tulokset. |
e) |
Edellä olevan 5 artiklan e kohdan mukaisesti tuettujen toimien osalta sopimuspuolten on annettava muun muassa
|
f) |
Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolten on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
IV LUKU
SEURANTA JA TARKASTELU
7. TULEVAT TOIMET
Sopimuspuolet sopivat tarkastelevansa seuraavia seikkoja:
a) |
rakennukset, joiden nettoenergiankulutus on nolla |
b) |
polttokennohankkeet |
c) |
puhtaat kaasumaiset tai nestemäiset polttoaineet |
d) |
matalapäästöistä tuotantoa koskevien tulevien (esim. IEA:n) kansainvälisten standardien tarkastelu ja sopimukseen sisällyttäminen. |
8. SEURANTA JA TARKASTELU
a) |
Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta. Tässä raportissa dokumentoidaan järjestelyn 43 artiklan mukaisen keskustelumenettelyn tulokset. Siihen sisältyy julkaistavaksi tarkoitettu tiivistelmä. |
b) |
Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaa ja muita määräyksiä. Selkeyden vuoksi todetaan, että tarkastelu suoritetaan vuoden 2028 loppuun mennessä tai kun 15 päivänä heinäkuuta 2023 jälkeen ilmastonmuutosta koskevan alakohtaisen sopimuksen puitteissa on toteutettu 150 liiketoimea sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin. Tarkastelu perustuu ilmoitusprosessista saatuihin kokemuksiin (mukaan lukien tiedot tekniikkaa ja tehokkuutta koskevista sovelletuista vaatimuksista ja, mahdollisuuksien mukaan, saavutetuista päästövähennyksistä), uusimpiin ilmastotieteellisiin raportteihin ja ilmastoon liittyvien teknologioiden markkinaolosuhteiden arviointiin. |
c) |
Jos sopimuspuoli on huolissaan siitä, että yksi tai useampi tämän alakohtaisen sopimuksen määräys ei ole enää yhdenmukainen järjestelyn 1 artiklassa (Tarkoitus) esitetyn järjestelyn tavoitteen kanssa, sopimuspuoli voi pyytää, että asiaa tarkastellaan seuraavassa sopimuspuolten suunnitellussa kokouksessa, ja niiden olisi esitettävä selvitys tästä huolenaiheestaan. |
d) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäystä I tarkastellaan säännöllisesti, myös sopimuspuolen pyynnöstä, ja tässä yhteydessä arvioidaan, onko siihen lisättävä tai siitä poistettava jokin hankeluokka ja/tai hanketyyppi tai onko joitakin sen kynnysarvoja muutettava. Uusia hankeluokkia ja/tai hanketyyppejä koskevien ehdotusten tueksi on esitettävä tiedot siitä, miten kyseisten luokkien/tyyppien hankkeet täyttäisivät tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklassa esitetyt ehdot. |
Lisäys I
ILMASTONMUUTOKSEN HILLINTÄÄN TÄHTÄÄVIEN HANKKEIDEN KELPOISUUSEHDOT
Jäljempänä tarkoitettujen määritelmien tai vaatimusten tarkoituksena on edistää sopimuspuolten yhteisymmärrystä tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta vastaavien hanketyyppien yhteydessä. Ne eivät rajoita muiden sellaisten ilmastoa koskevien määritelmien tai vaatimusten soveltamista, jotka ovat jo olemassa tai kehitteillä tai joita on määrä kehittää.
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||||||||||||||||||||
HANKELUOKKA A: Ympäristön kannalta kestävä sähköntuotanto |
||||||||||||||||||||||||||
TYYPPI 1: Uusiutuva energia |
Kokonaiset laitokset tai niiden osat sekä olemassa olevien laitosten nykyaikaistaminen seuraavilla aloilla:
|
|
|
22 vuotta |
||||||||||||||||||||||
TYYPPI 2: Sähköntuotanto puhtaasta vedystä |
Yksinomaan puhdasta vetyä käyttävien sähköntuotantolaitosten rakentaminen. |
|
Puhtaan vedyn standardit, ks. HANKELUOKKA F, TYYPPI 1. |
Ks. hankeluokan F, tyypin 1 takaisinmaksuajat |
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||
HANKELUOKKA B: Fossiilisia polttoaineita käyttävien laitosten kunnostushankkeet, fossiilisen polttoaineen korvaaminen |
||||||
TYYPPI 1: Fossiilista polttoainetta käyttävät voimalaitokset, joissa hiilidioksidi otetaan talteen ja varastoidaan (CCS) |
Prosessi, jossa CO2 erotetaan fossiilisia polttoaineita käyttävien tuotantolähteiden päästöistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla, tai käytetään syöttö- tai raaka-aineena tuotteiden tai palvelujen tuottamista varten. |
Alhaisten hiilipäästöjen saavuttaminen fossiilista polttoainetta käyttävässä energiantuotannossa. |
Hiili-intensiteetti: enintään 350 tonnia ilmakehään kulkeutuvaa hiilidioksidia GWh:ta kohden (19); tai kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään laitoksen hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia; tai julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan laitteiston CO2-päästöistä otetaan talteen vähintään 85 prosenttia. 85 prosentin rajaa sovelletaan normaaleissa toimintaolosuhteissa. |
18 vuotta |
||
TYYPPI 2: Jätteestä energiaksi* |
Yksikkö, jossa energiaa tuotetaan lämpökäsittelemällä (myös kaasuttamalla) kiinteää sekajätettä. |
Perinteisen energiankäytön kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja tulevien kasvihuonekaasupäästöjen, kuten jätteestä tavanomaisesti vapautuvan metaanin, vähentäminen. |
Höyrysyklissä boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muuntotehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja sen on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV2’) (20). Kaasuttamisessa kaasuttimen tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia LHV:stä (21). |
15 vuotta |
||
TYYPPI 3: Hybridivoimalaitokset* |
Voimalaitos, joka tuottaa sähköä sekä uusiutuvasta energialähteestä että fossiilisesta polttoaineesta. |
Täyttääkseen voimalaitoksen toimitusvarmuutta koskevan vaatimuksen voimalaitoksen on tuotettava energiaa fossiilisesta polttoaineesta silloin, kun uusiutuvia energialähteitä ei ole saatavilla tai ne ovat riittämättömiä. Hybridivoimalaitoksessa voidaan fossiilisen polttoaineen ohella käyttää uusiutuvia energialähteitä, jolloin hiiltä voidaan vähentää merkittävästi enemmän kuin perinteisessä fossiilista polttoainetta käyttävässä voimalaitoksessa. |
Malli 1: Kaksi erillistä energiantuotannon lähdettä: uusiutuva energialähde ja fossiilinen polttoaine. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 50 prosenttia sen suunnitelmien mukaisesta vuotuisesta energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin. Malli 2: Yksi energiantuotannon lähde, joka käyttää uusiutuvan energialähteen ja fossiilisen polttoaineen yhdistelmää. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 75 prosenttia hyödynnettävästä energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energialähteisiin. |
15 vuotta |
||
Huomautus:
|
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||||||||||||
HANKELUOKKA C: Energiatehokkuus |
||||||||||||||||||
TYYPPI 1: Lämmön ja sähkön yhteistuotannon hankkeet* |
Monentyyppisen energian (sähköenergia, mekaaninen energia ja lämpöenergia) tuottaminen samanaikaisesti yhdessä integroidussa järjestelmässä. Yhdistetty lämpö- ja energiavoimala tuottaa sähköenergiaa tai mekaanista energiaa ja lämpöenergiaa kaupalliseen, teolliseen ja/tai asuinkäyttöön. |
Perinteisessä lämpövoimalassa jopa kaksi kolmasosaa energiantuotannossa käytetystä primaarienergiasta menetetään hukkalämpönä. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto voi siis tarjota tehokkaan vaihtoehdon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto on mahdollista sellaisten lauhdutusvoimalaitosten kaikissa lämpölaitteissa ja polttoaineissa (myös biomassa ja aurinkolämpö), joiden teho ulottuu muutamasta kilowatista 1000 MW:iin (22). |
Kokonaistehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja se on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV’) (23). |
15 vuotta |
||||||||||||||
TYYPPI 2: Kaukolämpö ja/tai kaukojäähdytys* |
Verkko, jossa kuljetetaan/jaetaan lämpöenergiaa energian tuotantoyksiköstä loppukäyttöön. |
Kaukolämmön tehokkuuden parantaminen rakentamalla höyryn ja/tai kuuman veden putkiverkkoja, joiden lämpötehokkuus on suuri sekä minimoimalla energianhukka putkista ja muuntajista että lisäämällä hukkalämmön käyttöä. Kaukojäähdytyksen tekniikka on integroitua ja sen avulla voidaan vaikuttaa merkittävästi hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöjen vähentämiseen sekä energian toimitusvarmuuden parantamiseen esimerkiksi korvaamalla erillisiä ilmastointilaitteita. |
Kaukolämpöputkiston lämmönjohtavuuden on oltava alle 80 prosenttia eurooppalaisen standardin EN253:2009 mukaisesta lämmönjohtavuudesta (tarkistetaan standardin päivittämisen yhteydessä). |
15 vuotta |
||||||||||||||
TYYPPI 3: Älykkäät verkot* |
Integroidut, teknologisesti pitkälle kehittyneet sähköverkot, joissa on aiempaa paremmat dynaamiset valmiudet seurata ja valvoa kaikkien teknisten komponenttien (esim. sähköntuotanto, verkonhallintaratkaisut, suurjännitteisen tasasähkön (HVDC) suuntaajat ja järjestelmät, joustavat vaihtovirransiirtojärjestelmät, erikoisenergiajärjestelmät, siirto, jakelu, varastointi, älykkäiden energiaverkkojen elektroniikkaratkaisut, kulutuksen vähentäminen, mittaus, hajautetut energiaresurssit) panoksia ja tuotoksia. Tieto- ja viestintätekniikka (ICT) kansainvälisesti sovittujen teollisuuden standardien (kuten NIST-SGIP ja ETSI-CEN-Cenelec) mukaisesti. |
Sen mahdollistaminen, että verkonhaltijat, siirto- ja jakeluverkonhaltijat, verkon käyttäjät, varastotilan omistajat, mittausjärjestelmien operaattorit, sovellusten ja palvelujen tarjoajat ja sähköpörssioperaattorit voivat luoda taloudellisia, ympäristöä säästäviä, tasapainoisia ja kestäviä energiajärjestelmiä, joilla on pienemmät energiansiirtohäviöt ja joissa toimituksen laatu, turvallisuus, verkon vakaus, luotettavuus, uusiutuvan energian kerääminen ja kustannustehokkuus ovat optimaalisella tasolla. Tähän päästään tukemalla toimitussopimuksia, jotka koskevat pääasiassa uusimpien, innovatiivisten teknologioiden ja palveluiden vientiä. |
Vaatimukset 1, 2 (a tai b) ja 3 on täytettävä.
Vaatimusten täyttyminen mitataan vertaamalla arvioituja päästöjä tai energiankäyttöä verkon piiriin kuuluvalla alueella siinä tapauksessa, että käytetään ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa, ja päästöjä tai energiankäyttöä samalla alueella siinä tapauksessa, että ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa ei käytetä. |
15 vuotta |
||||||||||||||
Huomautus:
|
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||||||
HANKELUOKKA D: Hiilidioksidin talteenotto-, hyödyntämis- ja varastointihankkeet (CCUS), |
||||||||||||
|
Seuraavanlaiseen toimintaan tarkoitettujen laitosten rakentaminen ja käyttö:
|
Nykyisistä lähteistä peräisin olevien hiilipäästöjen merkittävä vähentäminen. |
Ympäröivästä ilmasta hiilidioksidia talteen ottavien laitosten on otettava talteen vähintään omasta toiminnastaan aiheutuvia päästöjä vastaava hiilidioksidimäärä. Geologisessa varastoinnissa on noudatettava ISO-standardia 27914:2017. Talteen otetun ja/tai kuljetetun hiilidioksidin tukikelpoinen käyttö on katettu hankeluokassa J (puhtaat kaasumaiset tai nestemäiset polttoaineet) ja hankeluokassa G (matalapäästöinen tuotanto). Hiilidioksidin käyttö fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan, kuten tehostettuun öljyntuotantoon, ei ole tukikelpoista. Kun hiilidioksidia kuljetetaan ja/tai varastoidaan, käytössä on asianmukaiset vuotojen havaitsemisjärjestelmät ja seurantasuunnitelmat, ja kansalliset viranomaiset tai riippumaton kolmas osapuoli todentavat säännölliset raportit. |
22 vuotta |
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
HANKELUOKKA E: Energian siirto, jakelu ja varastointi |
||||
TYYPPI 1: Energianhallinta, siirto ja jakelu |
Laajamittaisten energian varastointilaitosten rakentaminen ja/tai laajentaminen (esim. kemiallinen energia, lämpöenergia, mekaaninen ja sähkökemiallinen energia). Vähähiilistä sähköä siirtävän infrastruktuurin rakentaminen ja laajentaminen, mukaan lukien suorat yhteydet vähähiilisiin lähteisiin ja verkko-osuuksiin, joissa sähkön kokonaistuotanto täyttää vaatimukset. Älykkäiden mittareiden ja verkon tehokkuutta parantavien muiden teknologioiden asentaminen. |
Helpotetaan voimajärjestelmien hiilestä irtautumista pitkällä aikavälillä ja kustannustehokkaasti. |
Vähähiiliseen sähköön liittyvät hankkeet ovat tukikelpoisia, jos vähähiilisen sähkön osuus on yli 60 prosenttia edellisten viiden vuoden aikana asennetusta tuotantokapasiteetista. Vähähiilisellä sähköllä tarkoitetaan mitä tahansa tämän lisäyksen hankeluokassa A luetteloitua voimanlähdettä, tai jos tuotetun sähkön kasvihuonekaasupäästöt ovat alle kynnysarvon 133 gCO2e/kWh. Koska matalan tulotason ja alemman keskitulotason maiden sähköistäminen on kriittistä hiilestä irtautumiselle, edellä mainittua vaatimusta sovelletaan näissä maissa tehtyihin hankkeisiin vasta 5 vuotta tämän sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. Tällaisiin hankkeisiin sovelletaan 43 artiklaa. Sähköä siirtävän infrastruktuurin rakentamista ja laajentamista koskevat hankkeet ovat tukikelpoisia, kunhan niissä ei liitetä fossiilista polttoainetta käytäviä voimalaitoksia suoraan verkkoon. Verkon tehokkuutta koskevan hankkeen asiakirjoissa on osoitettava uskottavasti, että hankkeen päätarkoitus liittyy energiatehokkuuteen. |
22 vuotta |
TYYPPI 2: Akkujen tuotanto ja kierrätys |
Sellaisten laitosten rakentaminen, jotka valmistavat ladattavia akkuja, akkuyksikköjä ja akkukennoja, joihin liittyy ilmastonmuutosta hillitsevä loppukäyttö (esim. hyötykäyttö, liikenne ja teolliset sovellukset). Käytöstä poistettujen akkujen kierrätys. |
Lisätään ilmastonmuutosta hillitsevien akkujen tuotantoa ja helpotetaan suuripäästöisten toimintojen kustannustehokasta hiilestä irtautumista. |
Akun loppukäyttö kuvataan ilmoituksessa olevassa hankekuvauksessa. |
22 vuotta |
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||
HANKELUOKKA F: Puhdas vety ja ammoniakki |
||||||||
TYYPPI 1: Puhtaan vedyn tuotanto |
Puhtaan vedyn tuotantoon tarkoitettujen laitosten rakentaminen. |
Helpotetaan hiilestä irtautumista suuripäästöisillä aloilla. |
Puhtaaseen vetyyn liittyvät hankkeet ovat tukikelpoisia, jos:
|
Taso 1: 22 vuotta Taso 2: 18 vuotta |
||||
TYYPPI 2: Puhtaan ammoniakin tuotanto |
Puhtaan ammoniakin tuotantoon tarkoitettujen laitosten rakentaminen. |
Helpotetaan hiilestä irtautumista suuripäästöisillä aloilla. |
Puhdas ammoniakki on ammoniakkia, joka on tuotettu puhtaasta vedystä tässä lisäyksessä määriteltyjen edellytysten mukaisesti tai joka on valmistettu jätevedestä. Puhtaan ammoniakin kynnysarvot vastaavat sen tuotannossa käytetyn puhtaan vedyn kynnysarvoja. Jätevedestä valmistetulle puhtaalle ammoniakille ei ole kynnysarvoja. |
Taso 1 ja jätevedestä valmistettu puhdas ammoniakki: 22 vuotta Taso 2: 18 vuotta |
||||
TYYPPI 3: Vedyn siirto, jakelu ja varastointi |
Sellaisten varastointi-, siirto- ja jakelulaitosten rakentaminen, jotka on liitetty puhtaan vedyn tuotantolaitoksiin tai jotka on tarkoitus liittää tällaisiin laitoksiin viiden vuoden kuluessa. Olemassa olevien kaasulaitosten muuntaminen 100-prosenttisesti vetylaitoksiksi. Kaasuverkkojen muuttaminen siten, että niissä voidaan käyttää vetyä. |
Kehitetään puhtaan vedyn siirtoon, jakeluun ja varastointiin tarvittava infrastruktuuri ottaen huomioon, että puhtaan vedyn osalta käytetään samoja siirto-, jakelu- ja varastointilaitoksia kuin muun vedyn osalta ja että puhtaan vedyn hyödyntäminen edellyttää sellaisen infrastruktuurin kehittämistä, joka soveltuu käytettäväksi kaikkien vetytyyppien osalta. |
Puhtaan vedyn standardit, ks. soveltuvin osin HANKELUOKKA F, TYYPPI 1. |
22 vuotta |
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||||||
HANKELUOKKA G: Matalapäästöinen tuotanto (24) |
||||||||||||
|
Matalapäästöinen tuotanto, mukaan lukien kokonaisten valmistuslaitosten ja niiden osien rakentaminen, laajentaminen tai jälkiasentaminen, laitteiden ja kyseisiin laitoksiin suoraan liittyvän infrastruktuurin ja palvelujen toimittaminen. Esimerkkiluettelo:
|
Tarjotaan valmistajille kannustimia ottaa käyttöön kestäviä käytäntöjä aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää, jotta erityisesti valmistusteollisuuden aloilla, joilla on maailmanlaajuista ylitarjontaa, voidaan tukea kasvihuonekaasuintensiivisten teknologioiden korvaamista teknologioilla, jotka edistävät merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä. |
Ennen kuin sopimuspuolet pääsevät tulevassa tarkastelussa yhteisymmärrykseen asianmukaisista vaatimuksista, niiden on käytettävä järjestelyn 54–59 artiklassa esitettyjä yhteistä kantaa koskevia menettelyjä toimittaakseen ehdotuksen matalapäästöistä tuotantoa koskevaksi hankkeeksi. Ehdotuksessa on ilmoitettava valmistetun tuotteen tuotannon kasvihuonekaasuintensiteetti, joka on laskettu kasvihuonekaasuja koskevan raportointiprotokollan mukaisesti ottaen huomioon soveltamisalojen 1 ja 2 päästöt. Ehdotuksessa on esitettävä perustelut sille, miksi tämä taso katsotaan matalapäästöiseksi. Näiden tietojen tueksi on esitettävä asiakirjat, jotka liitetään ehdotukseen. Jos hankkeen sopimusten arvo on vähintään 20 miljoonaa erityistä nosto-oikeutta, hankkeeseen on sovellettava riippumattoman kolmannen osapuolen suorittamaa tarkastelua joko erikseen tai hankeasiakirjojen valmistelun yhteydessä. Edellä mainitut asiakirjat on julkaistava standardoidussa muodossa OECD:n verkkosivulla ensimmäisen luotonnoston päivänä (noudattaen vientiluottoryhmän määrittelemää hankeluokkaan A kuuluvien hankkeiden avoimuutta). |
22 vuotta |
HANKELUOKKA |
MÄÄRITELMÄ |
PERUSTELUT |
KÄYTETYT VAATIMUKSET TAI RAUKEAMISTA KOSKEVA AIKATAULU |
ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
||||||||||||||||||||||||
HANKELUOKKA H: Päästötön ja vähäpäästöinen liikenne |
||||||||||||||||||||||||||||
TYYPPI 1: Päästötön liikenne ja mahdollistava infrastruktuuri (25) |
Suoria päästöjä aiheuttamaton ajoneuvokanta mukaan lukien maantieajoneuvot, raideliikennejärjestelmät (26) ja vesiliikenne sekä niihin liittyvä ajoneuvojen käytölle oleellinen infrastruktuuri (27). |
Siirtyminen ei lainkaan pakokaasupäästöjä tuottavaan ajoneuvokantaan on avaintekijä ilmastonmuutoksen hillinnässä. |
Liikkuvien hyödykkeiden suorat pakokaasujen hiilidioksidipäästöt ovat nolla. Nollapäästöajoneuvoja ovat sähköajoneuvot ja polttokennoajoneuvot. Rahtiliikenne, muun muassa ajoneuvot, junat, vaunut tai alukset taikka tällaisten ajoneuvojen käytölle oleellinen infrastruktuuri ei saa tarkoitettu fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen tai varastointiin. Asiaan liittyvän infrastruktuurin osalta hankeilmoituksissa on annettava kuvaus nollapäästöajoneuvojen ja infrastruktuurin välisestä yhteydestä sekä siitä, millä tavoin infrastruktuuri on oleellinen tällaisten ajoneuvojen käytön kannalta. Saadakseen aluksia varten pidemmät kuin 18 vuoden takaisinmaksuajat sopimuspuolten on käytettävä järjestelyn 54–59 artiklassa esitettyjä yhteistä kantaa koskevia menettelyjä. Ehdotuksessa on perusteltava, miksi pidemmät takaisinmaksuajat ovat tarpeen. Enimmäistakaisinmaksuaika on 22 vuotta. |
22 vuotta kaiken liikenteen ja mahdollistavan infrastruktuurin paitsi alusten osalta 18 vuotta alusten osalta |
||||||||||||||||||||||||
TYYPPI 2: Vähäpäästöinen raideliikenne ja mahdollistava infrastruktuuri |
Vähäpäästöinen raideliikenne, mukaan lukien kaksitoimiset sähködieseljunat ja hybridiveturit sekä niihin liittyvä ajoneuvojen käytölle oleellinen infrastruktuuri. |
Kannustetaan hybridi- ja vähäpäästöistä raideliikennettä, jos sen käytöllä saadaan aikaan merkittäviä päästövähennyksiä ja edistetään ilmastonmuutoksen hillintää. |
Kaksitoimisten junien osalta junat, matkustaja- ja tavaravaunut eivät tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, kun niitä käytetään radalla, jolla on tarvittava infrastruktuuri; niissä käytetään tavanomaista moottoria, jos tällaista infrastruktuuria ei ole käytettävissä (kaksitoimiset junat). |
20 vuotta |
||||||||||||||||||||||||
TYYPPI 3: Vähäpäästöinen raskas liikenne ja mahdollistava infrastruktuuri |
Ladattavat hybridiajoneuvot teolliseen ja rahtikäyttöön ja niihin liittyvä ajoneuvojen käytön kannalta oleellinen infrastruktuuri. Sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot teolliseen ja rahtikäyttöön. |
Kannustetaan hybridi- ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja, jos niiden käytöllä saadaan aikaan merkittäviä päästövähennyksiä ja edistetään ilmastonmuutoksen hillintää. |
Ladattavat hybridiajoneuvot eivät tuota lainkaan suoria pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, kun niissä käytetään sähkömoottoria; muutoin niissä käytetään tavanomaista moottoria. Sähkökäyttöisillä hybridiajoneuvoilla saadaan aikaan 35 prosentin vähennys suorissa pakokaasujen hiilidioksidipäästöissä tai 35 prosentin lisäys energiatehokkuudessa verrattuna vastaaviin, uusimman vuosimallin perinteisiin ajoneuvoihin. |
20 vuotta ladattavien hybridiajoneuvojen osalta 18 vuotta sähkökäyttöisten hybridiajoneuvojen osalta |
||||||||||||||||||||||||
TYYPPI 4: Vähäpäästöinen vesiliikenne |
Tähän hankeluokkaan kuuluviin toimiin sovelletaan luvussa II olevia ehtoja siihen asti, kun osallistujien sovellettavista erityisistä ehdoista, vaatimuksista ja määritelmistä käymien jatkokeskustelujen tulokset ovat selvillä. |
|||||||||||||||||||||||||||
HANKELUOKKA I: Puhtaan energian mineraalit ja malmit (28) |
||||||||||||||||||||||||||||
|
Maalla tapahtuvaan malmien tai mineraalien kierrätykseen, käsittelyyn ja/tai jalostukseen (metallointi mukaan lukien) osallistuvien laitosten rakentaminen, jos näiden prosessien tuloksena saatu tuote on osa lisäyksessä I olevan luokan A tyypin 1: Uusiutuva energia ja luokan E tyypin 2: Akkujen tuotanto ja kierrätys mukaisten tukikelpoisten hankkeiden (tai niiden tukikelpoisten osien) toimitusketjua. Esimerkkiluettelo:
|
Varmistetaan materiaalien vakaa ja kohtuuhintainen tarjonta sellaisten, tämän lisäyksen nojalla tukikelpoisten hankkeiden tai niiden osien toimitusketjuun, jotka ovat keskeisiä ilmastonmuutoksen hillinnässä. |
Ennen kuin kehitetään asianmukaiset vaatimukset, joita sopimuspuolet tarkastelevat tulevan työskentelynsä osana, sopimuspuolet käyttävät järjestelyn 54–59 artiklassa esitettyjä yhteistä kantaa koskevia menettelyjä toimittaakseen ehdotuksen puhtaan energian mineraaleja ja malmeja koskevaksi hankkeeksi. Näiden tietojen tueksi esitetään asiakirjat, jotka liitetään ehdotukseen. Malmien tai mineraalien louhinta-, käsittely- ja jalostushankkeiden osalta ehdotuksessa on esitettävä valmiin tuotteen kasvihuonekaasuintensiteetti, joka on laskettu kasvihuonekaasuja koskevan raportointiprotokollan mukaisesti ottaen huomioon soveltamisalojen 1 ja 2 päästöt. Siinä on annettava myös tiedot toimenpiteistä, joita on toteutettu päästöjen vähentämiseksi. Louhintahankkeiden osalta ehdotuksessa esitetään selvitys mineraalivarannon taloudellisesta elinkaaresta, joka on arvioitu kaivosalalla kansainvälisesti tunnustettujen ja hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti, sekä haettua luoton kestoa koskevat perustelut. Lisäksi ehdotus sisältää kuvauksen, joka osoittaa, että:
Jos sopimuspuolet hyväksyvät ehdotuksen, hankkeesta ilmoitetaan standardoidussa muodossa OECD:n verkkosivulla ensimmäisen luotonnoston päivänä. |
22 vuotta |
||||||||||||||||||||||||
HANKELUOKKA J: Puhtaiden nestemäisten tai kaasumaisten polttoaineiden tuotanto |
||||||||||||||||||||||||||||
|
Tähän hankeluokkaan kuuluviin toimiin sovelletaan luvussa II olevia ehtoja siihen asti, kun sopimuspuolten sovellettavista erityisistä ehdoista, vaatimuksista ja määritelmistä käymien jatkokeskustelujen tulokset ovat selvillä. |
LISÄYS II
ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMISEEN TÄHTÄÄVIEN HANKKEIDEN KELPOISUUSEHDOT
Hanke on tukikelpoinen tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettujen enimmäisrahoitusta koskevien ehtojen puitteissa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
Hankkeella vähennetään ilmastonmuutosta koskevaa paikallista haavoittuvuutta. Tämä vähentäminen nimenomaisesti mainitaan ja selitetään hankeasiakirjoissa, jotka sisältävät nimenomaisen aiejulistuksen puuttua määriteltyyn ilmastonmuutokseen liittyvään haavoittuvuuteen ja analyysin, jossa esitetään selkeä ja suora yhteys ilmastonmuutokseen liittyvän haavoittuvuuden ja niiden tiettyjen hankkeeseen kuuluvien sopeutumistoimien välillä, joilla puututaan ilmastonmuutokseen liittyvään haavoittuvuuteen. Kyseisissä tietyissä hanketoimissa määritellään se osuus hankkeesta, jolla puututaan suoraan ilmastonmuutokseen liittyvään haavoittuvuuteen. Ainoastaan sellaiset tietyt hanketoimet ovat tukikelpoisia, joiden tavoite on ilmastonmuutokseen sopeutuminen. Jos koko hankkeen tavoite on ilmastonmuutokseen sopeutuminen tai jos ei ole teknisesti mahdollista tehdä eroa hankkeeseen kuuluvien sopeutumistoimien ja muiden toimien välillä, koko hanke on tukikelpoinen, koska sillä katsotaan puututtavan suoraan ilmastonmuutokseen liittyviin haavoittuvuuksiin. |
b) |
Jos hankkeen sopimusten arvo on vähintään 20 miljoonaa erityistä nosto-oikeutta, hankkeeseen sovelletaan riippumattoman kolmannen osapuolen suorittamaa tarkastelua joko erikseen tai hankeasiakirjojen valmistelun yhteydessä. Tarkastelu on asetettu julkisesti saataville, esimerkiksi julkaistu hankkeen tai asiaankuuluvan julkisen elimen verkkosivustolla. Tarkastelussa on todennettava edellä a kohdassa vahvistetut perustelut. Lisäksi jos hankkeen sopimusten osalta ei ole teknisesti mahdollista tehdä eroa hankkeeseen kuuluvien ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien toimien ja muiden toimien välillä, tarkastelussa on todennettava se, että hankkeen osien välillä ei ole teknisesti mahdollista tehdä ero. |
c) |
Hankkeen elinkaari on pidempi kuin takaisinmaksuaika. |
LIITE II
YDINVOIMALAITOSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS
I LUKU
ALAKOHTAISEN SOPIMUKSEN SOVELTAMISALA
1. SOVELTAMISALA
a) |
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan määräykset, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat:
|
b) |
Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta
|
II LUKU
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
2. ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT
a) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 alakohdan määräysten kattamien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 22 vuotta. |
b) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 2 alakohdan määräysten kattamien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 22 vuotta, jos nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Kaikkien muiden tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 2 alakohdan määräysten kattamien toimien enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta. |
c) |
Ensimmäisen polttoainelatauksen enimmäistakaisinmaksuaika on neljä vuotta toimituspäivästä. Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kaksi vuotta toimituspäivästä. |
d) |
Käytetyn polttoaineen hävittämistä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta. |
e) |
Rikastamista ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta. |
3. PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN
a) |
Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä samansuuruisina ja säännöllisinä tasaerinä tai tapauksen mukaan (esim. kun tukea on myönnetty leasingtoimiin tai itsenäisesti toimivien koneiden tai laitteiden vientiin) samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut voidaan yhdistää toisiinsa. |
b) |
Pääomaa on maksettava vähintään vuosittain, ja sen ensimmäinen erä maksetaan viimeistään vuoden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
c) |
Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Jos pääomaa maksetaan takaisin vuosittain, korkoa on maksettava vähintään 12 kuukauden välein, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
d) |
Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
e) |
Asianmukaisesti perustellusta syystä, joka liittyy siihen, ettei ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa edellä a ja b kohdassa vahvistettujen parametrien mukaisesti sallitun velanhoitoprofiilin kanssa, tämän sopimuksen mukaisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota seuraavin rajoituksin:
|
4. YDINPOLTTOAINETTA JA YDINPOLTTOAINEESEEN LIITTYVIÄ PALVELUJA KOSKEVA JULKINEN TUKI
Sopimuspuolet eivät saa tarjota ydinpolttoainetta tai palveluja ilmaiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan määräysten soveltamista.
5. TUKI
Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea.
III LUKU
MENETTELYT
6. ENNAKKOILMOITUS
a) |
Sopimuspuoli tekee järjestelyn 44 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Edellä olevan 3 artiklan e kohdan mukaisesti tuettujen toimien osalta sopimuspuolten on annettava muun muassa
|
b) |
Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolten on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
IV LUKU
TARKASTELU
7. TARKASTELU JA VALVONTA
Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2023 loppuun mennessä.
LIITE III
SIVIILI-ILMA-ALUSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS
OSA 1
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1. TARKOITUS
a) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat ilma-alusten ja jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen muiden tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista, ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään tällaisten vientiluottojen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
b) |
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan suotuisimmat ehdot, joiden mukaisesti julkisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota. |
c) |
Tätä tavoitetta varten alakohtaisella sopimuksella pyritään saavuttamaan tasapainotila, jonka avulla kaikilla markkinoilla voidaan
|
d) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, muiden osien soveltamista ja kehittämistä. |
2. ASEMA
Tämä alakohtainen sopimus on sopimuspuolten välinen herrasmiessopimus ja järjestelyn liite III. Se on keskeinen osa järjestelyä ja heinäkuussa 2007 voimaan tulleen alakohtaisen sopimuksen seuraaja.
3. OSALLISTUMINEN
Sopimuspuolia ovat tällä hetkellä: Australia, Brasilia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Sopimukseen voi liittyä sopimuspuoleksi lisäyksessä I määriteltyjen menettelyjen mukaisesti.
4. SOVELTAMISALA
a) |
Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn julkiseen tukeen, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja joka on osoitettu seuraavien vientiin:
|
b) |
Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:
|
c) |
Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta julkiseen tukeen, joka on osoitettu
|
5. OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO
Vastavuoroisuuteen perustuen sopimuspuoli toimittaa kilpailutilanteessa olevan sopimuksen ulkopuolisen maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi sopimuspuolen pyyntöön.
6. AVUSTUSTUKI
Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin humanitaarisiin tarkoituksiin yhteistä kantaa koskevan menettelyn mukaisesti.
7. TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET
Tämä alakohtainen sopimus ei vaikuta sen sopimuspuolten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin. Sopimuspuoli ilmoittaa muuttuneista rahoitusehdoista kaikille muille sopimuspuolille ja OECD:n sihteeristölle, jäljempänä ’sihteeristö’, 20 työpäivän kuluessa ostajan/luotonsaajan kanssa tekemästään sopimuksesta. Lisäykseen IV sisältyvän raportointikaavakkeen perusteella tehtävässä ilmoituksessa on annettava tiedot, myös perustelut, uusista rahoitusehdoista.
OSA 2
UUDET ILMA-ALUKSET
I LUKU
SOVELTAMISALA
8. UUDET ILMA-ALUKSET
a) |
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa uudella ilma-aluksella tarkoitetaan
|
b) |
Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi tukea uusia ilma-aluksia koskevia ehtoja toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä julkisen tuen viivästymisen vuoksi. Viivästyminen voi olla enintään 18 kuukautta. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin. |
II LUKU
RAHOITUSEHDOT
Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa.
9. SOVELTUVAT VALUUTAT
Julkiseen rahoitustukeen soveltuvia valuuttoja ovat euro, Japanin jeni, Yhdistyneen kuningaskunnan punta, Yhdysvaltain dollari ja muut täysin muunnettavissa olevat valuutat, joista on saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää lisäyksessä III mainitut vähimmäiskorot.
10. ENNAKKOMAKSU JA SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI
a) |
Riskiluokkaan 1 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten
|
b) |
Riskiluokkaan 2–8 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten
|
c) |
Sopimuspuoli, joka soveltaa edellä olevaa 8 artiklan b kohtaa, vähentää suurimman mahdollisen julkisen tuen määrästä luoton alkamisajankohdasta alkaen arvioiden mukaan maksettavaksi tulevien erien pääoman, jotta voidaan varmistaa, että jäljellä oleva määrä on maksamisajankohtana sama kuin se olisi, jos vastaava julkisesti tuettu vientiluotto olisi myönnetty toimituspäivänä. Tällaisissa tilanteissa sopimuspuoli on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen ennen toimitusta. |
11. VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT
a) |
Julkista tukea tarjoavien sopimuspuolten on laskutettava julkista tukea saaneen luoton määrästä vähintään vähimmäistakuumaksu, jota sovelletaan luottoriskeihin lisäyksen II mukaisesti. |
b) |
Sopimuspuolet käyttävät tarvittaessa sovittua takuumaksun muuntotapaa muuntaakseen jäljellä olevan julkisen tuen määrästä lasketut vuotuiset spreadit ja julkisen tuen alkuperäisestä määrästä lasketut yksittäiset ennakkomaksut. |
12. ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT
a) |
Kaikkiin uusiin ilma-aluksiin sovellettava enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. |
b) |
Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on tehty ennakkoilmoitus, enimmäistakaisinmaksuaika voi olla enintään 15 vuotta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 35 peruspisteen korotusta. |
c) |
Takaisinmaksuaikaa ei voida pidentää jakamalla samalla oikeuksia julkisesti tuetun vientiluoton vakuuteen kaupallisten luotonantajien kanssa. |
13. PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN
a) |
Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 tai 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa (30).
|
b) |
Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, pääoman takaisinmaksu voidaan suorittaa siten, että se kattaa kaiken jäljellä olevan määrän lopullisen takaisinmaksun tiettynä päivämääränä. Tällaisessa tapauksessa ennen lopullista takaisinmaksua suoritettavat pääoman takaisinmaksut tehdään edellä olevan a kohdan mukaisesti siten, ettei lyhentämisaika ylitä tuettavien tavaroiden ja palvelujen sallittua enimmäistakaisinmaksuaikaa. |
c) |
Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, pääoman takaisinmaksussa voidaan soveltaa velallisen kannalta epäsuotuisampia ehtoja. |
d) |
Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
14. VÄHIMMÄISKOROT
a) |
Julkista rahoitustukea tarjoavien sopimuspuolten on sovellettava vaihtuvaa tai kiinteää vähimmäiskorkoa lisäyksen III mukaisesti. |
b) |
Suihkukoneille, joiden nettohinta ylittää 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, myönnetään markkinaviitekorkoon perustuvaa julkista rahoitustukea ainoastaan poikkeustapauksissa. Sopimuspuolen, joka aikoo myöntää tällaista tukea, on ilmoitettava siitä ja kyseisestä luotonsaajasta kaikille muille sopimuspuolille vähintään 20 vuorokautta ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä. |
c) |
Korkoon eivät sisälly edellä 11 artiklassa tarkoitetut takuumaksut tai jäljempänä 16 artiklassa tarkoitetut maksut. |
15. KORKOTUKI
Sopimuspuolten, jotka myöntävät korkotukea, on noudatettava tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja ja vaadittava kaikkia pankkeja ja muita rahoituslaitoksia, jotka osallistuvat korkotukea saavaan toimeen, soveltamaan toimessa ainoastaan täysin tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja vastaavia ehtoja.
16. MAKSUT
a) |
Julkista tukea pelkkänä takuukatteena tarjoavien sopimuspuolten on takuumaksukauden perusteella laskutettava seuraava takuumaksun hallinnointipalkkio julkisen tuen nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella:
|
b) |
Suorina luottoina / suorana rahoituksena julkista tukea tarjoavat sopimuspuolet perivät seuraavat maksut:
|
17. YHTEISRAHOITUS
Sen estämättä, mitä 14 ja 16 artiklassa määrätään, yhteisrahoituksessa, jossa julkinen tuki myönnetään suoran luoton tai takuukatteen muodossa ja jossa suora takuuturva on vähintään 35 prosenttia julkisesti tuetusta määrästä, suoran luoton myöntävä sopimuspuoli soveltaa samoja rahoitusehtoja, myös maksuja, kuin takuuturvan alainen rahoituslaitos, jotta kokonaiskustannukset ovat tasapainossa takuuturvan tarjoajan ja suoran luotonantajan välillä. Mainittua tukea tarjoava sopimuspuoli ilmoittaa tällaisissa tapauksissa tuen rahoitusehdot, myös maksut, lisäyksessä IV olevan raportointikaavakkeen mukaisesti.
OSA 3
KÄYTETYT ILMA-ALUKSET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT, KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET
I LUKU
SOVELTAMISALA
18. KÄYTETYT ILMA-ALUKSET SEKÄ MUUT TAVARAT JA PALVELUT
Alakohtaisen sopimuksen tätä osaa sovelletaan käytettyihin ilma-aluksiin sekä uusien ja käytettyjen ilma-alusten ja moottorisarjojen varamoottoreihin, varaosiin, muunnoksiin, merkittäviin muutoksiin ja kunnostamiseen sekä kunnossapito- ja huoltosopimuksiin.
II LUKU
RAHOITUSEHDOT
Muut kuin enimmäistakaisinmaksuaikaa koskevat rahoitusehdot esitetään tämän alakohtaisen sopimuksen 2 osassa.
19. KÄYTETTYJEN ILMA-ALUSTEN MYYNTI
a) |
Jollei b kohdasta muuta johdu, käytettyjen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika määritetään ilma-aluksen iän perusteella seuraavan taulukon mukaisesti:
|
b) |
Sellaisten ilma-alusten, joita on muunnettu, enimmäistakaisinmaksuaika, edellyttäen että toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset ja ettei tällaiselle muuntamiselle mahdollisesti myönnettyä julkista tukea ole myönnetty 21 artiklan a kohdan mukaisesti, on vahvistettava muuntamispäivästä kuluneen ajan ja ilma-aluksen iän mukaisesti, kuten seuraavassa taulukossa esitetään: |
Omaisuusvakuudellisten muunnettujen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta)
Muuntamisesta kulunut aika (vuotta) |
Ilma-aluksen ikä (vuotta alkuperäisen valmistuksen päivämäärästä) |
|||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5–8 |
yli 8 |
|
0 (vastikään muunnettu) |
10 |
9 |
8 |
8 |
8 |
8 |
1 |
10 |
9 |
8 |
7 |
7 |
7 |
2 |
----- |
9 |
8 |
7 |
6 |
6 |
3 tai enemmän |
----- |
----- |
8 |
7 |
6 |
5 |
20. VARAMOOTTORIT JA VARAOSAT
a) |
Kun varamoottorit ostetaan tai tilataan samanaikaisesti uuteen ilma-alukseen asennettavien moottoreiden kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta. |
b) |
Kun varaosat ostetaan samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta, kunhan tuki on enintään 5 prosenttia uuden ilma-aluksen ja asennettujen moottoreiden nettohinnasta. Jäljempänä olevaa d kohtaa sovelletaan varaosiin, joiden nettohinta ylittää tämän 5 prosentin rajan. |
c) |
Kun varamoottoreita ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-alukseen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan vuotta. Yksikköarvoltaan vähintään 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria olevien varamoottorien enimmäistakaisinmaksuaika voidaan pidentää 10 vuoteen, kunhan toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset. |
d) |
Kun muita varaosia ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on
|
21. MUUNNOKSIA, MERKITTÄVIÄ MUUTOKSIA JA KUNNOSTAMISTA KOSKEVAT SOPIMUKSET
a) |
Jos muunnostoimen
|
b) |
Jos toimi koskee merkittävää muutosta tai kunnostamista, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään
|
22. KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET
Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kolme vuotta.
23. MOOTTORISARJAT
Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta.
OSA 4
AVOIMUUSMENETTELYT
Kaikki tiedonvaihdot kussakin sopimuspuolena olevassa maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi käyttämällä sihteeristön ylläpitämää sähköpostijärjestelmää, jolla helpotetaan sopimuspuolten ja sihteeristön välistä viestintää. Ellei muuta sovita, sopimuspuolten on käsiteltävä kaikkea alakohtaisen sopimuksen tämän osan mukaisesti vaihdettua tietoa luottamuksellisena.
1 JAKSO
TIETOVAATIMUKSET
24. JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO
a) |
Sopimuspuolen on kuukauden kuluttua lopullisen sitoumuksen tekemisestä toimitettava lisäyksessä IV vaaditut tiedot kaikille muille sopimuspuolille ja kaksoiskappale niistä sihteeristölle. |
b) |
Jotta viitemarginaali voidaan määrittää lisäyksessä III olevan 8 artiklan b kohdan mukaisesti, lisäyksessä III olevan 8 artiklan c ja d kohdassa tarkoitettuja pelkkien takuukatteiden marginaaleja koskevat tiedot on toimitettava sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. |
2 JAKSO
TIEDONVAIHTO
25. TIETOPYYNNÖT
a) |
Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja tämän julkisesti tukemista vientiluotoista, jotka on tarkoitettu tässä alakohtaisessa sopimuksessa tarkoitettujen ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokrausta varten. |
b) |
Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
c) |
Sopimuspuolen, jolle tällainen kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon vastavuoroista tietoa. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. |
d) |
Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä ja vastauksista. |
26. SUULLISET NEUVOTTELUT
a) |
Sopimuspuoli voi pyytää kilpailutilanteessa suullisten neuvottelujen käymistä yhden tai useamman sopimuspuolen kanssa. |
b) |
Sopimuspuolen on myönnyttävä pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa. |
c) |
Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
d) |
Sopimuspuolten puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi kaikille sopimuspuolille. |
27. ERITYISNEUVOTTELUT
a) |
Sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen), jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (vastaajana olevan sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi vastaajana olevalle sopimuspuolelle. |
b) |
Vastaajana olevan sopimuspuolen on selvennettävä tarkasteltavana olevan julkisen tuen rahoitusehdot viiden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
c) |
Sen jälkeen, kun vastaajana oleva sopimuspuoli on antanut selvennyksensä, aloitteen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa sopimuspuolten erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
d) |
Vastaajana oleva sopimuspuoli odottaa neuvottelujen tuloksia, jotka vahvistetaan neuvottelupäivänä, ennen toimen jatkamista. |
3 JAKSO
YHTEISET KANNAT
28. YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO
a) |
Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
b) |
Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:
|
29. VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN
a) |
Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
b) |
Vastauksessa voidaan hyväksyä tai hylätä ehdotus, pyytää lisätietoja, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
c) |
Sellaisen sopimuspuolen, joka vaikenee tai ilmoittaa, ettei se ota asiaan kantaa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
30. YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN
a) |
Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
b) |
Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistuja, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voi kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
c) |
Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. |
31. YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET
a) |
Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut sopimuspuoli eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta edellä 30 artiklassa mainittujen ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, sopimuspuolet voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille määräajan jatkamisesta. |
b) |
Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 28–30 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
32. YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO
Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen.
33. YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA
a) |
Ellei muuta sovita, yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän tilanteen. |
b) |
Jos sopimuspuoli pyytää voimassaolon pidentämistä 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä ja jos sitä ei vastusteta, yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. |
c) |
Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö julkaisee tämän mukaisesti muun muassa neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
d) |
Sihteeristö julkistaa yhteiset kannat pyynnöstä sopimuksen ulkopuoliselle maalle, joka valmistaa kilpailevia ilma-aluksia. |
4 JAKSO
SOPEUTTAMINEN
34. SOPEUTTAMINEN
a) |
Sopimuspuoli voi kansainvälisiä velvoitteitaan noudattaen sopeuttaa sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia rahoitusehtoja. |
b) |
Jos sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia poikkeavia rahoitusehtoja sopeutetaan,
|
c) |
Jos sopeutuksen tekevä sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille. |
OSA 5
SEURANTA JA TARKASTELU
35. SEURANTA
Sihteeristö seuraa tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamista ja raportoi sopimuspuolille vuosittain.
36. TARKASTELU
Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä a ja b kohdassa esitettyjen perusteiden ja aikataulujen mukaisesti.
a) |
Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta seuraavasti:
|
b) |
Edellä olevan a kohdan 1 alakohdan mukaisessa tarkastelussa selvitetään,
|
c) |
Tarkasteluprosessin merkityksen vuoksi ja sen varmistamiseksi, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehdot vastaavat jatkossakin sopimuspuolten tarpeita, sopimuspuoli voi erota alakohtaisesta sopimuksesta jäljempänä olevan 40 artiklan mukaisesti. |
37. TULEVAT TOIMET
Huomioon on otettava
a) |
sopimuspuolten ennen luoton alkamisajankohtaa soveltamat julkisen tuen myöntämiskäytännöt, |
b) |
epäsuoriin lainoihin sovellettavat määräykset, |
c) |
19 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten käytettyjen ilma-alusten osalta, joita on kunnostettu merkittävästi ennen myyntiä, |
d) |
21 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo on suuri, |
e) |
muutoksiin (21 artikla) ja palveluihin (22 artikla) sovellettavat määräykset, |
f) |
Kapkaupungin soveltuvuusprosessi, |
g) |
”asianomaisen sopimuspuolen” määritelmä. |
OSA 6
LOPPUMÄÄRÄYKSET
38. VOIMAANTULO
Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivä on 1. helmikuuta 2011.
39. SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN
Sopimuspuoli voi irtisanoutua tästä alakohtaisesta sopimuksesta ilmoittamalla aikomuksestaan sihteeristölle kirjallisesti reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi sähköpostilla. Irtisanoutuminen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen. Irtisanoutuminen ei vaikuta yksittäisiä toimia koskeviin sopimuksiin, jotka on tehty ennen irtisanoutumisen voimaantulopäivää.
Lisäys I
OSALLISTUMINEN ILMA-ALUKSIA KOSKEVAAN ALAKOHTAISEEN SOPIMUKSEEN
1.
Sopimuspuolet kannustavat sopimuksen ulkopuolisia maita, jotka kehittävät siviili-ilma-alusten tuotantovalmiuksia, soveltamaan tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. Sopimuspuolet kutsuvat sopimuksen ulkopuolisia maita käymään tässä yhteydessä vuoropuhelua edellytyksistä, joiden mukaisesti nämä voisivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen.
2.
Sihteeristön on varmistettava, että sopimuksen ulkopuolisille maille, jotka ovat kiinnostuneita liittymään tähän alakohtaiseen sopimukseen, annetaan kaikki tiedot niistä ehdoista, joiden mukaisesti ne voivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen.
3.
Sopimuspuolet pyytävät tällöin sopimuksen ulkopuolisen maan mukaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiseen toimintaan ja osallistumaan siihen liittyviin kokouksiin tarkkailijana. Tällainen kutsu on voimassa enintään kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran toiseksi kahdeksi vuodeksi. Tänä aikana sopimuksen ulkopuolista maata pyydetään esittelemään vientiluottojärjestelmänsä erityisesti siviili-ilma-alusten viennin osalta.
4.
Kyseisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen ulkopuolinen maa ilmoittaa mahdollisesta halustaan liittyä tähän alakohtaiseen sopimukseen ja noudattaa sen määräyksiä. Mikäli sopimuksen ulkopuolinen maa vahvistaa halunsa liittyä sopimukseen, se osallistuu vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanokustannuksiin.
5.
Asianomaisesta sopimuksen ulkopuolisesta maasta tulee sopimuspuoli 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on antanut tämän lisäyksen 4 artiklassa tarkoitetun vahvistuksen.
Lisäys II
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT
Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettelyt, joita sovelletaan määritettäessä tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisen toimen julkisen tuen hinnoittelua. 1 jaksossa käsitellään riskin luokittelumenetelmiä, 2 jaksossa vähimmäistakuumaksuja, joita peritään uusilta ja käytetyiltä ilma-aluksilta, ja 3 jaksossa asetetaan vähimmäistakuumaksut, joita peritään varamoottoreista, varaosista, muunnoksista / merkittävistä muutoksista / kunnostamisesta, kunnossapito- ja huoltosopimuksista sekä moottorisarjoista.
1 JAKSO
RISKIN LUOKITTELUMENETELMÄT
1. |
Sopimuspuolet ovat sopineet ostajien/luotonsaajien riskiluokitusluettelosta, jäljempänä ’luettelo’. Riskiluokittelussa otetaan huomioon ostajien/luotonsaajien etuoikeutetut vakuudettomat lainat, ja siinä käytetään yhteistä luokitteluasteikkoa, esimerkiksi luottolaitosten laatimaa luokittelua. |
2. |
Riskiluokituksia tekevät sopimuspuolten nimittämät asiantuntijat tämän lisäyksen taulukossa 1 esitettyjen riskiluokkien perusteella. |
3. |
Luettelo on tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti sitova toimen kaikissa vaiheissa (esimerkiksi kampanjointi ja toimitus). |
I RISKILUOKITUSLUETTELON LAATIMINEN
4. |
Sopimuspuolet laativat ja hyväksyvät luettelon ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Sihteeristö ylläpitää luetteloa, joka julkistetaan kaikille sopimuspuolille luottamuksellisesti. |
5. |
Sihteeristö voi pyynnöstä tiedottaa luottamuksellisesti ilma-aluksia valmistavalle sopimuksen ulkopuoliselle maalle ostajan/luotonsaajan riskiluokituksesta. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille tällaisesta pyynnöstä. Sopimuksen ulkopuolinen maa voi milloin tahansa ehdottaa sihteeristölle lisäyksiä luetteloon. Sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa lisäystä luetteloon, voi osallistua riskiluokitusmenettelyyn ikään kuin se olisi asianomainen sopimuspuoli. |
II RISKILUOKITUSLUETTELON PÄIVITTÄMINEN
6. |
Luetteloa voidaan tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti päivittää väliaikaisesti, jos sopimuspuoli ilmaisee jossain muodossa aikomuksensa soveltaa muuta kuin luettelon riskiluokitusta tai sopimuspuoli tarvitsee sellaisen ostajan/luotonsaajan riskiluokitusta, joka ei vielä sisälly luetteloon (31) (32). |
7. |
Mikä tahansa sopimuspuoli voi ennen vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen käyttöä esittää sihteeristölle pyynnön luettelon päivittämisestä vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen mukaisesti. Sihteeristö esittelee pyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa mutta ei yksilöi pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. |
8. |
Asianomaisten sopimuspuolten on kymmenen (33) työpäivän kuluessa joko hyväksyttävä luetteloon ehdotetut muutokset tai vastustettava niitä. Jos sopimuspuoli ei esitä kantaansa tässä ajassa, sen katsotaan hyväksyvän ehdotuksen. Jos ehdotusta ei ole vastustettu näiden kymmenen päivän aikana, luetteloon ehdotettu muutos katsotaan hyväksytyn. Sihteeristö muuttaa luetteloa tämän mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. Muutettu luettelo on sitova viestin lähettämispäivämäärästä alkaen. |
III ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN
9. |
Jos ehdotettua riskiluokitusta vastustetaan, asianomaiset sopimuspuolet pyrkivät asiantuntijatasolla parhaansa mukaisesti sopimaan riskiluokituksesta kymmenen työpäivän kuluessa erimielisyydestä ilmoittamisesta. Kaikki keinot erimielisyyden ratkaisemiseksi on tutkittava, ja tässä on tarvittaessa käytettävä sihteeristön apua (esimerkiksi konferenssipuhelut tai suulliset neuvottelut). Jos asianomaiset sopimuspuolet sopivat riskiluokituksesta kymmenen työpäivän ajanjakson aikana, ne ilmoittavat tuloksesta sihteeristölle, joka päivittää luettelon sen mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin seuraavan viiden työpäivän aikana. Muutettu luettelo on sitova tämän viestin lähettämispäivästä alkaen. |
10. |
Jos asiantuntijat eivät saa sovittua erimielisyyttä kymmenen työpäivän aikana, asianmukaista riskiluokitusta koskeva päätöksenteko annetaan sopimuspuolten tehtäväksi viiden työpäivän kuluessa. |
11. |
Jos lopullista yhteisymmärrystä ei saavuteta, sopimuspuoli voi pyytää riskiluokituslaitokselta apua ostajan/luotonsaajan riskiluokituksen määrittämiseksi. Tällaisissa tapauksissa sopimuspuolten puheenjohtaja antaa sopimuspuolten puolesta ostajalle/luotonsaajalle tiedonannon kymmenen työpäivän kuluessa. Tiedonannon on sisällettävä sopimuspuolten sopimat riskinarviointineuvottelujen ehdot. Riskiluokitusta koskeva neuvottelutulos rekisteröidään luetteloon, ja siitä tulee sitova välittömästi sen jälkeen, kun sihteeristö on päättänyt päivitysmenettelyn lähettämällä viiden työpäivän kuluessa viestin. |
12. |
Jollei muuta sovita, asianomainen ostaja/luotonsaaja maksaa kulut, jotka aiheutuvat luottolaitoksen käytöstä. |
13. |
Tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisten menettelyjen aikana sovelletaan voimassa olevaa riskiluokitusta (jos sellainen on luettelossa). |
IV LUOKITUSTEN VOIMASSAOLOAIKA
14. |
Pätevät ja voimassa olevat riskiluokitukset merkitään sihteeristön ylläpitämään luetteloon. Takuumaksujen ennakkotiedoissa ja sitoumuksissa voidaan käyttää ainoastaan näitä riskiluokituksia. |
15. |
Riskiluokitukset ovat voimassa enintään 12 kuukautta siitä päivästä, jona sihteeristö on merkinnyt ne luetteloon, jotta sopimuspuolet voisivat antaa takuumaksuja koskevat ennakkotiedot ja tehdä lopulliset maksusitoumukset. Tietyn toimen voimassaoloa voidaan jatkaa toiset 18 kuukautta sen jälkeen, kun sitoumus tai lopullinen sitoumus on tehty ja takuumaksun hallinnointipalkkio on laskutettu. Riskiluokituksia voidaan tarkistaa niiden 12 kuukauden voimassaolon aikana, jos ostajan/luotonsaajan riskiprofiilit muuttuvat olennaisesti, esimerkiksi jos luottolaitos muuttaa myöntämäänsä luokitusta. |
16. |
Ellei yksikään sopimuspuoli pyydä riskiluokituksen päivittämistä, sihteeristö poistaa riskiluokituksen seuraavasta päivitetystä luettelosta vähintään 20 työpäivää ennen riskiluokituksen voimassaolon päättymistä. Sihteeristö esittelee päivityspyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa yksilöimättä kuitenkaan pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. Tässä yhteydessä sovelletaan tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisia menettelyjä. |
V OSTAJAN/LUOTONSAAJAN RISKILUOKITUSTA KOSKEVA PYYNTÖ
17. |
Jos ostaja/luotonsaaja pyytää kampanjointivaiheessa sitä koskevaa riskiluokitusta koskevan ennakkotiedon antamista ja jos sitä ei ole vielä luettelossa, ostaja/luotonsaaja voi pyytää ohjeellista riskiluokitusta luotonantajalta omalla kustannuksellaan. Tätä riskiluokitusta ei sisällytetä luetteloon, mutta sopimuspuolet voivat käyttää sitä oman riskinarviointinsa perustana. |
2 JAKSO
UUSIEN JA KÄYTETTYJEN ILMA-ALUSTEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT
I VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ASETTAMINEN
18. |
Tämän lisäyksen 19–60 artiklassa vahvistetaan ostajan/luotonsaajan (tai jos kyse on eri yksiköstä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan) riskiluokitusta vastaavat vähimmäistakuumaksut. |
19. |
Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea vähimmäistakuumaksua vastaavan määrän tai sitä enemmän, jos jäljempänä olevat edellytykset täyttyvät:
|
20. |
Tämän lisäyksen 19 artiklan soveltamiseksi
|
21. |
Toimeen sovellettavat vähimmäistakuumaksut voidaan asettaa ennen toimitusta joko sitoumuksen tai lopullisen sitoumuksen yhteydessä taikka muutoin kestoltaan rajoitetun takuumaksukauden alkaessa. Toimeen sovellettavan lopullisen ennakkotakuumaksun, vuotuisen spreadin tai niiden yhdistelmän on oltava näin vahvistetun vähimmäistakuumaksun samoin kuin tämän lisäyksen 19 artiklan b kohdassa kuvattujen pakollisten lieventämistekijöiden mukaisia siitä päivästä lähtien, jona vähimmäistakuumaksut asetettiin. Näitä ehtoja sovelletaan koko takuumaksukauden ajan, ja niitä voidaan tarkistaa vain kyseisen kauden päätyttyä, jolloin sovelletaan tuolloin voimassa olevia alakohtaisessa sopimuksessa määrättyjä vähimmäistakuumaksuja ja pakollisia lieventämistekijöitä, ja ne voidaan asettaa myöhempää takuumaksukautta varten. |
22. |
Sovellettavat vähimmäistakuumaksut koostuvat tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklan mukaisesti vähimmäisriskiin perustuvista maksuista (minimum risk-based rates, RBR), joihin lisätään markkinaperusteinen korotus (market reflective surcharge, MRS) jäljempänä olevien 23–35 artiklan mukaisesti. |
23. |
Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulosta alkaen sovelletaan seuraavia vähimmäisriskiin perustuvia maksuja:
Taulukko 2 Riskiin perustuvat maksut
|
24. |
Vähimmäisriskiin perustuvat maksut vahvistetaan vuosittain, ja ne perustuvat vuotuisen tappio-osuuden (Moody’sin Loss Given Default, LGD) neljän vuoden liukuvaan keskiarvoon. Maksujen vahvistamiseen soveltuva LGD perustuu ensimmäisiin pantattuihin etuoikeutettuihin vakuutettuihin pankkilainoihin, ja se lasketaan seuraavasti:
Taulukko 3 LGD:n kartoitus
|
25. |
RBR:n mukauttamistekijä määritetään seuraavasti:
|
26. |
RBR:n mukauttamistekijä kerrotaan edellä taulukossa 2 asetetuilla RBR:illä, jotta uudet RBR:t voidaan määrittää. |
27. |
Edellä luetelluista vahvistamisprosesseista saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta kunakin vuonna. Kun RBR:t on määritetty vuotuisissa vahvistamisprosesseissa, sihteeristö tiedottaa välittömästi sovellettavista maksuista sopimuspuolille ja julkistaa nämä maksut. |
28. |
Kutakin riskiluokkaa varten lasketaan markkinaperusteinen korotus seuraavasti:
MRS = B*[(0,5*MCS)-RBR], jossa
|
29. |
Jos riskiluokitukset sisältävät useamman kuin yhden riskiluokan, spreadeista lasketaan keskiarvo. Riskiluokassa 1 käytetään spreadia BBB–. |
30. |
MCS-spreadeista vähennetään 50 prosenttia omaisuuseriin perustuvan vakuuden huomioon ottamiseksi. MCS:n alennettuja spreadeja mukautetaan tällöin yhdistelmätekijällä, joka on 70–35 prosenttia jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti ja jota sovelletaan MCS:n alennettujen spreadien ja RBR:ien eroon. Yhdistämisestä mahdollisesti saatavia negatiivisia spreadeja ei vähennetä.
Taulukko 4 Yhdistelmätekijät
|
31. |
MRS:t päivitetään neljännesvuosittain, ja siitä saatavat MCS:t tulevat voimaan kunakin vuonna 15. tammikuuta, 15. huhtikuuta, 15. heinäkuuta ja 15. lokakuuta. Sihteeristö ilmoittaa aina päivityksen jälkeen kaikille sopimuspuolille sovellettavat MRS:t ja niistä seuraavat vähimmäismaksut, jotka se asettaa sopimuspuolten saataville ennen niiden voimaantulopäivää. |
32. |
MRS:n päivityksestä johtuvien vähimmäistakuumaksujen korotusten yläraja on 10 prosenttia edellisen neljännesvuoden vähimmäistakuumaksuista. Sen vuoksi vähimmäistakuumaksujen (jotka saadaan laskemalla yhteen RBR:t ja MRS) yläraja on 200 prosenttia RBR:istä ja alaraja 100 prosenttia RBR:stä. |
33. |
Takuumaksuja, jotka saadaan 32 artiklan soveltamisesta riskiluokkiin 2–8, on tarvittaessa mukautettava sen varmistamiseksi, että minkään riskiluokan takuumaksu ei ole alempi kuin sitä välittömästi edeltävän riskiluokan takuumaksu (eli luokan ”x” takuumaksua, joka on alempi kuin luokan ”x-1” takuumaksu, mukautetaan ylöspäin luokan ”x-1” takuumaksun tasolle). |
34. |
Vähimmäistakuumaksujen määrittämisessä
|
35. |
Sovellettavat vähimmäistakuumaksut julkaistaan OECD:n verkkosivustolla käyttäen taulukossa 5 esitettyä mallia.
Taulukko 5 Vähimmäistakuumaksut (12 vuoden takaisinmaksuaika, omaisuusvakuudelliset toimet)
|
II VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ALENNUKSET
36. |
Tämän lisäyksen 37 artiklan mukaisesti vähimmäistakuumaksuja voidaan alentaa edellä olevan I alajakson mukaisesti, jos
|
37. |
Edellä olevan I alajakson mukaisesti tehtävät vähimmäistakuumaksujen alennukset voivat olla enintään 10 prosenttia sovellettavasta vähimmäistakuumaksusta. |
38. |
Jotta valtio voidaan merkitä Kapkaupungin luetteloon, sen on
|
39. |
Täyttääkseen tämän lisäyksen 36 artiklan edellytykset alueen on
|
40. |
Sopimuspuolet toimittavat alustavasti sopimansa Kapkaupungin luettelon sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Kapkaupungin luetteloa päivitetään tämän lisäyksen 41–53 artiklan mukaisesti. |
41. |
Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa sihteeristölle lisäystä Kapkaupungin luetteloon. Tällaisessa ehdotuksessa on kyseisestä valtiosta annettava
|
42. |
Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
43. |
Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa tukea ilma-aluksia varten, voi ehdottaa valtiota poistettavaksi Kapkaupungin luettelosta, jos se katsoo, että valtion toteuttamat toimet eivät ole Kapkaupungin yleissopimusta koskevien kyseisen valtion tekemien sitoumusten mukaisia tai ettei valtio ole toteuttanut niiden mukaisia toimia. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on sisällytettävä Kapkaupungin luettelosta poistamista koskevaan ehdotukseensa täydellinen kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi poistamisehdotus on tehty, kuten kyseisen valtion toimet, jotka ovat ristiriidassa tämän valtion tekemien Kapkaupungin yleissopimusta koskevien sitoumusten kanssa, tai se, ettei kyseinen valtio ole pitänyt voimassa tai soveltanut lainsäädäntöä, jota sen tekemät Kapkaupungin yleissopimusta koskevat sitoumukset edellyttävät. Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa jonkin valtion poistamista Kapkaupungin luettelosta, on esitettävä mahdollisesti saatavilla oleva poistamista tukeva asiakirja-aineisto. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
44. |
Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka myöntää julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa Kapkaupungin luettelosta aiemmin poistetun valtion palauttamista luetteloon, jos palauttaminen on perusteltua valtion tällä välin tekemien korjaavien toimien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Ehdotukseen on liitettävä kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi kyseinen valtio poistettiin luettelosta, ja tällä välin toteutetut korjaavat toimet, jotka tukevat valtion palauttamista luetteloon. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
45. |
Sopimuspuolet voivat hyväksyä tai hylätä tämän lisäyksen 41–44 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen 20 työpäivän kuluessa ehdotuksen tekemisestä, jäljempänä ’ensimmäinen ajanjakso’. |
46. |
Jos ehdotusta ei ole vastustettu tämän ensimmäisen ajanjakson aikana ja jos sovelletaan tämän lisäyksen 43 artiklaa, jollei ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa ole peruuttanut ehdotusta ja toimittanut näyttöä korjaavista toimista tai olosuhteiden muuttumisesta, kaikkien sopimuspuolten katsotaan hyväksyneen Kapkaupungin luettelon päivityksen. Sihteeristö muuttaa Kapkaupungin luetteloa vastaavasti ja lähettää sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
47. |
Jos ehdotettua Kapkaupungin luettelon päivitystä vastustetaan, sitä vastustavan sopimuspuolen tai vastustavien sopimuspuolten on esitettävä kirjallinen selvitys vastustamisen perusteista ensimmäisen ajanjakson kuluessa. Sen jälkeen, kun OECD:n sihteeristö on esittänyt kirjallisen vastalauseen kaikille sopimuspuolille, sopimuspuolet pyrkivät parhaansa mukaan sopimaan asiasta seuraavan kymmenen työpäivän kuluessa, jäljempänä ’toinen ajanjakso’. |
48. |
Sopimuspuolet ilmoittavat neuvottelujensa tuloksen sihteeristölle. Jos toisen ajanjakson aikana päästään sopimukseen, sihteeristö päivittää tarvittaessa Kapkaupungin luettelon sopimuksen mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin seuraavan viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
49. |
Jos toisen ajanjakson aikana ei päästä sopuun, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten puheenjohtaja, jäljempänä ’puheenjohtaja’, tekee parhaansa edistääkseen sopimuspuolten välistä yhteisymmärrystä välittömästi toista ajanjaksoa seuraavien 20 työpäivän aikana, jäljempänä ’kolmas ajanjakso’. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kolmannenkaan ajanjakson aikana, lopullinen päätös tehdään seuraavassa menettelyssä:
|
50. |
Jos sopimuspuolet ovat päättäneet tai puheenjohtaja on päättänyt tämän lisäyksen 41 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen perusteella, ettei kyseistä valtiota voida lisätä Kapkaupungin luetteloon, sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi tehdä uuden ehdotuksen, jossa sopimuspuolia pyydetään tarkastelemaan uudelleen valtion ottamista luetteloon. Ehdotuksen tehneen sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on mainittava syyt, joiden vuoksi alkuperäinen päätös luetteloon sisällyttämisen epäämisestä tehtiin. Ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa saa myös uuden CTC-kyselylomakkeen, joka sen on päivitettävä. Uusi ehdotus käsitellään tämän lisäyksen 45–51 artiklan mukaisessa menettelyssä. |
51. |
Jos luetteloon sisällyttämistä koskevat edellytykset täyttävien valtioiden luetteloa muutetaan tämän lisäyksen 49 artiklan mukaisissa menettelyissä, sihteeristö lähettää päivitetyn Kapkaupungin luettelon sisältävän sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa muutoksen tekemisestä. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
52. |
Valtion lisääminen tai palauttaminen Kapkaupungin luetteloon taikka sen poistaminen tästä luettelosta ilma-aluksen maksamisen jälkeen ei vaikuta tämän ilma-aluksen osalta vahvistettuihin MPR:iin. |
53. |
Sopimuspuolet eivät saa paljastaa mitään tietoja tämän lisäyksen 41–51 artiklan mukaisessa prosessissa esitetyistä näkemyksistä tai kannoista. |
54. |
Sopimuspuolet seuraavat tämän lisäyksen 41–53 artiklan täytäntöönpanoa ja tarkastelevat lisäystä vuosittain tai jonkun sopimuspuolen pyynnöstä. |
55. |
Uusien ja käytettyjen ilma-alusten osalta sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin voidaan tehdä seuraavia mukautuksia:
|
III TOIMET, JOILLA EI OLE OMAISUUSVAKUUTTA
56. |
Sen estämättä, mitä tämän lisäyksen 19 artiklan a kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat tarjota julkisia vientiluottoja omaisuusvakuudettomille toimille, jos seuraavat ehdot täyttyvät:
|
57. |
Tämän lisäyksen 36–52 artiklan määräyksiä ei sovelleta tämän lisäyksen 56 artiklan mukaisesti myönnettyihin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin. |
3 JAKSO
TÄMÄN ALAKOHTAISEN SOPIMUKSEN 3 OSASSA TARKOITETTUIHIN MUIHIN TAVAROIHIN JA PALVELUIHIN KUIN KÄYTETTYIHIN ILMA-ALUKSIIN SOVELLETTAVAT VÄHIMMÄISPALVELUMAKSUT
58. |
Kun julkista tukea myönnetään muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille, noudatetaan seuraavia vähimmäistakuumaksuja:
|
59. |
Tämän lisäyksen 36–52 artiklan määräyksiä sovelletaan tämän alakohtaisen sopimuksen 20 artiklan a ja c kohdan soveltamisalaan kuuluvaan omaisuusvakuudellisiin varamoottoreihin myönnettävään julkiseen tukeen ja tämän alakohtaisen sopimuksen 21 artiklan a kohdan 1 alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiseen tukeen. |
60. |
Tämän lisäyksen 55 artiklan määräyksiä sovelletaan myös kaikille muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille myönnettävään julkiseen tukeen. |
LIITE 1
TOIMIVALTAA KOSKEVAT JULISTUKSET
1.
Lisäyksessä II olevassa 2 jaksossa termillä ’toimivaltaa koskevat julistukset’ ja kaikilla muilla niihin tässä alakohtaisessa sopimuksessa tehtävillä viittauksilla tarkoitetaan, että Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli, jäljempänä ’sopimusvaltio’,
a) |
on antanut tämän liitteen 2 artiklan mukaiset julistukset mutta |
b) |
ei ole antanut tämän liitteen 3 artiklan mukaisia julistuksia. |
2.
Tämän liitteen 1 artiklan a kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat
a) |
maksukyvyttömyys: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan vaihtoehtoa A kaikkiin maksukyvyttömyysmenettelyihin ja että XI artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tämän vaihtoehdon odotusaika on enintään 60 vuorokautta; |
b) |
tietojen poistaminen rekisteristä: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XIII artiklaa; |
c) |
lainvalinta: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa; ja vähintään toinen seuraavista (vaikka molemmat ovat suositeltavia): |
d) |
oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä: sopimusvaltio julistaa yleissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että joitakin yleissopimuksen määräyksen mukaisia velkojan oikeussuojakeinoja, joiden osalta ei sen asianmukaisissa määräyksissä edellytetä hakemusta tuomioistuimelle, voidaan käyttää ilman tuomioistuimen lupaa (englanninkielisessä tekstissä ilmauksen ”leave of the court” edelle suositellaan lisättävän ilmaus ”without court action and”, mutta se ei ole pakollista); |
e) |
oikeussuojakeinojen määräajat: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklaa (5 kohdan soveltamista ei vaadita mutta se on suositeltavaa) ja että lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklan 2 kohdassa vahvistetun aikarajan mukaisesti sovellettavien työpäivien määrä on
|
3.
Tämän liitteen 1 artiklan b kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat
a) |
väliaikaiset turvaamistoimenpiteet: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 55 artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella yleissopimuksen 13 tai 43 artiklaa. Tämä edellyttää kuitenkin, että jos sopimusvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan d kohdan mukaisen julistuksen, yleissopimuksen 55 artiklan mukaisen julistuksen antaminen ei estä Kapkaupungin yleissopimuksen mukaisen alennuksen soveltamista; |
b) |
Rooman yleissopimus: sopimusvaltio ei ole antanut lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XXXII artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella mainitun pöytäkirjan XXIV artiklaa; ja |
c) |
vuokraoikeus: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaista julistusta, joka estäisi vuokraoikeuden antamisen. |
4.
Lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan yhteydessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta katsotaan, että jäsenvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan a kohdan mukaisen julistuksen tässä tarkoituksessa, jos kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä on muutettu vastaamaan lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan A vaihtoehdon mukaisia ehtoja (odotusaika on enintään 60 vuorokautta). Tämän liitteen 2 artiklan c ja e kohdassa tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset katsotaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti annetuiksi, jos Euroopan unionin tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntö vastaa keskeisiltä osiltaan tämän liitteen asiaa koskevia artikloja. Tämän liitteen 2 artiklan c kohdan osalta Euroopan unionin lainsäädännön (asetus (EY) N:o 593/2008 sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista) katsotaan vastaavan olennaisilta osin lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa.
LIITE 2
KAPKAUPUNGIN YLEISSOPIMUKSEN KYSELYLOMAKE
I ALUSTAVA TIEDOTTAMINEN
Antakaa seuraavat tiedot:
1. |
Lomakkeen täyttävän asianajotoimiston nimi ja koko osoite. |
2. |
Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. |
3. |
Osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (35). |
4. |
Lomakkeen täyttämispäivämäärä. |
II KYSYMYKSET
1. Toimivaltaa koskevat julistukset
1.1 |
Onko valtio (36) antanut toimivaltaa koskevia julistuksia siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, lisäyksen II liitteessä 1 asetettujen vaatimusten mukaisesti? Täsmentäkää erityisesti, onko valtio antanut julistuksia, joiden aiheena on ”oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä” (2 artiklan d kohta) ja/tai ”oikeussuojakeinojen määräajat” (2 artiklan e kohta). |
1.2 |
Kuvailkaa, miten annetut julistukset eroavat, jos eroavat, 1.1 kysymyksessä tarkoitetuista vaatimuksista. |
1.3 |
Vahvistakaa, ettei valtio ole antanut mitään sopimuksen lisäyksen II liitteessä 1 olevassa 3 artiklassa tarkoitettua julistusta. |
2. Ratifiointi
2.1 |
Onko valtio ratifioinut tai hyväksynyt Kapkaupungin yleissopimuksen ja lentokalustoa koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’yleissopimus’, tai liittynyt niihin? Kertokaa, milloin valtio ratifioi sopimuksen tai liittyi siihen, ja kuvatkaa lyhyesti tätä liittymis- tai ratifiointiprosessia. |
2.2 |
Onko yleissopimuksella ja toimivaltaa koskevilla julistuksilla lainvoima koko valtion alueella ilman muita toimia, täytäntöönpanolainsäädäntöä tai muiden lakien ja asetusten antamista? |
2.3 |
Jos näin on, selvittäkää lyhyesti prosessia, jossa yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset saavat lainvoiman. |
3. Kansallisen ja paikallisen lainsäädännön vaikutus
3.1 |
Kuvailkaa ja soveltuvin osin luetteloikaa lainsäädäntö ja määräykset, joilla yleissopimus ja kukin valtion antama toimivaltaa koskeva julistus pannaan täytäntöön. |
3.2 |
Korvaavatko yleissopimus ja annetut toimivaltaa koskevat julistukset, jäljempänä ’yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset’, sellaisina kuin ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (37), niiden kanssa mahdollisesti ristiriidassa olevat kansalliset lait, asetukset, määräykset, oikeuskäytännön tai sääntelykäytännön tai ovatko ne ensisijaisia viimeksi mainittuihin nähden? Jos näin on, kuvailkaa tätä prosessia (38), ja jos näin ei ole, antakaa lisätietoja. |
3.3 |
Onko yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset pantu puutteellisesti täytäntöön? Jos on, täsmentäkää, millä tavoin (39). |
4. Tuomioistuimen ratkaisut ja hallinnolliset päätökset
4.1 |
Kuvailkaa kaikki seikat, myös oikeudelliset, lainsäädännölliset tai hallinnolliset käytännöt, jotka saattavat johtaa siihen, etteivät tuomioistuimet, viranomaiset tai hallintoelimet pysty panemaan yleissopimusta ja toimivaltaa koskevia täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön (40). (41), |
4.2 |
Oletteko saanut tietoonne tapauksia, joissa velkoja olisi vaatinut yleissopimuksen täytäntöönpanoa tuomioistuimessa tai hallinnollisessa menettelyssä? Jos näin on, kuvailkaa kyseisiä tapauksia, ja kertokaa, hyväksyttiinkö velkojan vaatimukset. |
4.3 |
Onko tiedossanne, että valtion tuomioistuimet olisivat ratifioinnin/täytäntöönpanon jälkeen kieltäytyneet panemasta täytäntöön velkojan tai takaajan velkoja kyseisessä valtiossa yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten vastaisesti? |
4.4 |
Onko tiedossanne muita seikkoja, joilla saattaa olla vaikutusta tuomioistuinten ja hallinnollisten elinten yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten mukaiseen toimintaan? Jos on, mitä ne ovat? |
LISÄYS III
VÄHIMMÄISKOROT
Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain asianmukaista takuumaksua, jolla lisäyksen II mukaisesti katetaan maksamatta jättämiseen liittyvä riski.
1. VAIHTUVA VÄHIMMÄISKORKO
a) |
Vaihtuvana vähimmäiskorkona on valuutasta riippuen Euribor, BBSY-korko (Bank Bill Swap Rate), CDOR-korko (Canadian Dealer Offered Rate) tai kyseessä olevan valuutan asiaankuuluva riskitön korko (RFR), mukaan lukien määräaikaiset riskittömät korot, jonka määrittää valuutan viitekoron hallinnoija, jäljempänä ’vaihtuva viitekorko’. Varmuuden takaamiseksi Yhdysvaltain dollarien osalta vaihtuva viitekorko on SOFR-korko (Secured Overnight Financing Rate). Jos vaihtuva viitekorko on yliyön korko, se on laskettava jokaiselta korkokaudelta päivittäin yhteen käyttäen yleisesti hyväksyttyjä markkinakäytäntöjä. Jos vaihtuva viitekorko on määräaikainen korko, sen on oltava voimassa kaksi pankkipäivää ennen kutakin korkojaksoa ja maturiteetti vastaa julkisesti tuettujen vientiluottojen korkojen maksutiheyttä. Vaihtuvaan viitekorkoon lisätään tämän lisäyksen 8 artiklan mukaisesti laskettava viitemarginaali. |
b) |
Kun pääoman takaisinmaksu ja koronmaksu suoritetaan samanaikaisesti tasaerinä, koko maksuaikataulun laskemisessa käytetään joko swap-korkoon tai määräaikaiseen vaihtuvaan viitekorkoon perustuvaa korkoa, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää, ikään kuin se olisi kiinteä korko, ja tässä yhteydessä vahvistetaan pääoman maksuaikataulu. |
c) |
Jos julkista rahoitustukea tarjotaan vaihtuvakorkoisille lainoille, ostajilla/luotonsaajilla on mahdollisuus vaihtaa vaihtuvasta korosta kiinteään korkoon seuraavien edellytysten mukaisesti:
|
2. KIINTEÄ VÄHIMMÄISKORKO
Kiinteä vähimmäiskorko on
a) |
swap-korko, joka koskee julkisesti tuetun vientiluoton valuuttaa ja jonka maturiteetti on kahden viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen ajanjakson laskennallinen korko suhteessa luoton keskimääräiseen painotettuun takaisinmaksuaikaan. Korko vahvistetaan kaksi työpäivää ennen kutakin nostopäivää. TAI |
b) |
tämän lisäyksen 3–7 artiklan mukaisesti vahvistettu markkinaviitekorko (Commercial Interest Reference Rate, CIRR), johon lisätään kummassakin tapauksessa tämän lisäyksen 8 artiklan f kohdan perusteella laskettava viitemarginaali. |
3. MARKKINAVIITEKORON MÄÄRITTÄMINEN
a) |
Markkinaviitekorko julkaistaan euron, Japanin jenin, Yhdistyneen kuningaskunnan punnan ja Yhdysvaltain dollarin osalta ja jonkin asianomaisen sopimuspuolen pyynnön perusteella kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen soveltuvien valuuttojen osalta ja lasketaan lisäämällä 120 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali yhteen seuraavasta kolmesta tuotosta (peruskorot):
|
b) |
Markkinaviitekorko lasketaan kuukausittain edellisen kuukauden tietojen perusteella ja se ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille sopimuspuolille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. Markkinaviitekorko tulee voimaan kunkin kuun 15 päivänä. |
c) |
Sopimuspuoli tai muu kuin sopimuspuolena oleva maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä muun kuin sopimuspuolena olevan maan valuutalle. Kuultuaan sopimuksen ulkopuolista maata sopimuspuoli tai asianomaisen sopimuksen ulkopuolisen maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa tämän alakohtaisen sopimuksen 28–33 artiklan mukaisissa yhteistä kantaa koskevissa menettelyissä. |
4. MARKKINAVIITEKORON VOIMASSAOLOAIKA
a) |
Markkinaviitekoron voimassaolo: toimeen sovellettava markkinakorko on voimassa sen vahvistamisen (vientisopimuksen tekemispäivä tai jokin sen jälkeinen soveltamispäivä) jälkeen enintään kuusi kuukautta luottosopimuksen tekemiseen saakka. Jos luottosopimusta ei allekirjoiteta tämän ajanjakson kuluessa ja markkinaviitekorko vahvistetaan seuraavaa kuuden kuukauden ajanjaksoa varten, uusi markkinaviitekorko asetetaan sen vahvistamispäivänä voimassa olevan koron perusteella. |
b) |
Sen jälkeen, kun luottosopimus on tehty, markkinaviitekorkoa sovelletaan enintään kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksoihin. Ensimmäisen kuuden kuukauden nostoajanjakson jälkeen markkinaviitekorko vahvistetaan uudelleen seuraavaa kuutta kuukautta varten. Uusi markkinaviitekorko tulee voimaan uuden kuuden kuukauden ajanjakson ensimmäisenä päivänä, eikä se voi olla alun perin valittua markkinaviitekorkoa alhaisempi. (Tämä menettely toistetaan kaikkien kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksojen osalta.) |
5. VÄHIMMÄISKORKOJEN SOVELTAMINEN
Luottosopimukseen ei voi sisältyä määräystä, jossa luotonsaajalle annettaisiin mahdollisuus vaihtaa julkisesti tuetusta vaihtuvakorkoisesta rahoituksesta ennalta valitun markkinaviitekoron mukaiseen rahoitukseen tai tehdä luoton keston aikana vaihto ennalta valitun markkinaviitekoron ja minä tahansa koronmaksupäivänä noteeratun lyhytaikaisen markkinakoron välillä.
6. KIINTEÄKORKOISTEN LAINOJEN AIKAISTETTU TAKAISINMAKSU
Jos tämän lisäyksen 2 artiklassa määritetyn kiinteäkorkoisen lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan tai jos luottosopimuksen mukaisesti sovellettava markkinaviitekorko muunnetaan vaihtuvakorkoiseksi tai swap-koroksi, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki näistä toimista aiheutuvat kustannukset ja tappiot, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.
7. KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET
Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen työpäivää sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut tätä muutosta koskevan ilmoituksen.
8. VIITEMARGINAALI
a) |
SOFR-koron viitemarginaali lasketaan kuukausittain b kohdan mukaisesti sihteeristölle c kohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen perusteella, ja se tulee voimaan kunkin kuun 15 päivänä. Kun viitemarginaali on määritetty, sihteeristö ilmoittaa sen sopimuspuolille ja julkistaa sen. |
b) |
SOFR-koron viitemarginaali on korko, joka vastaa keskiarvoa alimmasta 50 prosentista marginaaleja yli: i) SOFR-koron (joko päivittäinen yhdistetty SOFR-korko laskettuna kolmen kuukauden välein tai tapauksen mukaan kolmen kuukauden määräaikainen SOFR-korko), joka laskutetaan vaihtuvakorkoisista toimista, ja ii) SOFR-koron (joko päivittäinen yhdistetty SOFR-korko laskettuna kolmen kuukauden välein tai tapauksen mukaan kolmen kuukauden määräaikainen SOFR-korko) joka lasketaan vaihtamalla kiinteä korko vaihtuvaan korkoon, joka vastaa kiinteäkorkoisista toimista tai pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuista laskutettua korkoa. Kummassakin tapauksessa asianomaisten sopimuspuolten viitemarginaaleista toimittamiin kuukausittaisiin raportteihin sisältyvien marginaalien on oltava edellä a kohdassa asetettua voimaantulopäivää edeltävien kolmen täyden kalenterikuukauden aikaiset marginaalit. Transaktioiden, joita käytetään viitemarginaalin laskennassa, on täytettävä seuraavat edellytykset:
|
c) |
Sopimuspuolet ilmoittavat marginaalin heti, kun se on tiedossa, ja kyseinen marginaali näkyy sopimuspuolen viitemarginaaleja koskevassa raportissa kolmen täyden kalenterikuukauden ajan. Kun on kyse yksittäisistä transaktioista, joihin liittyy useita marginaalin muutoksia, myöhempiä marginaalin muutoksia ei saa yrittää sopeuttaa jälkikäteen annettaviin ilmoituksiin. |
d) |
Sopimuspuolet ilmoittavat toimista siitä päivästä alkaen, jona pitkän aikavälin marginaali on toteutunut. Pankkien valtuuttamien sopimusten osalta (mukaan luettuna PEFCO) marginaalin toteutumispäivä on seuraavista aikaisin: i) sopimuspuolen lopullisen maksusitoumuksen tekeminen, ii) marginaalin asettaminen maksusitoumuksen tekemisen jälkeen, iii) luoton nosto ja iv) pitkän aikavälin marginaalin asettaminen noston jälkeen. Jos saman pankkivaltuutuksen mukaisesti tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta. Pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuilla rahoitettujen luottojen osalta marginaalin toteutumispäivä on pitkän aikavälin koron asettamispäivä, joka on tyypillisesti joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun päivämäärä. Jos saman joukkovelkakirjan puitteissa tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta. |
e) |
SOFR-koron viitemarginaalia sovelletaan vaihtuvakorkoiseen toimeen, ja se vahvistetaan aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä ja säilytetään lopullisen maksusitoumuksen keston ajan. |
f) |
Kiinteäkorkoisten toimien osalta toimeen sovellettava viitemarginaali määritetään vaihtamalla SOFR-koron viitemarginaali vastaavaksi marginaaliksi tämän lisäyksen 2 artiklassa määritettyyn sovellettavaan kiinteään korkoon nähden ja se vahvistetaan aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä ja säilytetän lopullisen maksusitoumuksen keston ajan. |
g) |
Viitemarginaaliksi asetetaan 15 päivän helmikuuta 2022 ja 14 päivän heinäkuuta 2022 välisenä aikana 30 peruspistettä lisättynä 26 peruspisteen luottokorjatulla spreadilla (43), jäljempänä ’siirtymäviitemarginaali’, jolloin kokonaismäärä on 56 peruspistettä, ellei SOFR-koron viitemarginaalia voida laskea b alakohdan mukaisesti ennen 14 päivää heinäkuuta 2022. |
h) |
Sopimuspuolet seuraavat viitemarginaalia ja tarkastelevat siihen liittyviä menettelyjä minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä. |
LISÄYS IV
RAPORTOINTILOMAKE
a) Perustiedot
1. |
Ilmoituksen tekevä maa |
2. |
Ilmoituksen päivämäärä |
3. |
Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto |
4. |
Tunnistenumero |
b) Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot
5. |
Ostajan nimi ja maa |
6. |
Luotonsaajan nimi ja maa |
7. |
Takaajan nimi ja maa |
8. |
Ostajan, luotonsaajan ja takaajan asema, esimerkiksi valtio, yksityispankki tai muu yksityinen toimija |
9. |
Ostajan, luotonsaajan ja takaajan riskiluokitus |
c) Rahoitusehdot
10. |
Missä muodossa julkista tukea tarjotaan, esimerkiksi pelkkä takuukate tai julkinen rahoitustuki |
11. |
Jos julkista rahoitustukea tarjotaan, myönnetäänkö se suorina luottoina, jälleenrahoituksena tai korkotukena? |
12. |
Tuetun toimen kuvaus, myös valmistaja, ilma-aluksen malli ja numero |
13. |
Lopullisen maksusitoumuksen tekopäivämäärä |
14. |
Luoton valuutta |
15. |
Luoton määrä seuraavan taulukon mukaisesti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria):
|
16. |
Julkisen tuen osuus |
17. |
Takaisinmaksuaika |
18. |
Takaisinmaksuprofiili ja tiheys – mukaan lukien soveltuvin osin painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika |
19. |
Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
20. |
Korot:
|
21. |
Kokonaistakuumaksu, joka on laskutettu
|
22. |
Suoran luoton tai rahoituksen osalta maksut, jotka on laskutettu
|
23. |
Takuumaksukausi |
24. |
Takuukatteen osalta takuumaksun hallinnointipalkkiot |
25. |
Toimen muodostamista koskevat ehdot: riskin lieventämistekijät ja sovellettu takuumaksun korotus |
26. |
Ilmoittakaa soveltuvin osin Kapkaupungin yleissopimuksen vaikutus sovellettuun vähimmäistakuumaksuun. |
LISÄYS V
MÄÄRITELMÄT
Kokonaiskustannusten tasapaino: suoran luoton määrästä laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen nettonykyarvon osuus suoran luoton määrästä on sama kuin pelkkänä takuukatteena laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen summan nettonykyarvon osuus takuukatteen alaisesta luoton määrästä.
Omaisuusvakuudellinen toimi: toimi täyttää lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetetut edellytykset.
Ostaja/luotonsaaja: käsittää (muun muassa) kaupalliset yksiköt, kuten lentoyhtiöt ja vuokraajat, sekä valtion yksiköt (tai jos kyse on eri yksiköistä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan).
Ostajan toimittama kalusto: ostajan toimittama kalusto, joka on sisällytetty ilma-alukseen sen valmistamisen tai kunnostamisen yhteydessä taikka ennen toimitusta, mikä käy ilmi valmistajan kauppakirjasta.
Kapkaupungin yleissopimus: viittaa liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevaan Kapkaupungin yleissopimukseen ja lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevaan pöytäkirjaan.
Sitoumus: kaikenlaiset lausunnot, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea, mukaan luettuina ja rajoituksetta kelpoisuusilmoitukset ja markkinointikirjeet.
Yhteinen kanta: sopimuspuolten välinen sopimus julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Yhteinen kanta on ensisijainen tämän alakohtaisen sopimuksen asianmukaisiin määräyksiin nähden ainoastaan yhteisessä kannassa täsmennettyjen toimen tai olosuhteiden osalta
Ehdollinen vakuutuskate: julkinen tuki, joka tarjoaa edunsaajalle vahingonkorvauksen tietyn odotusajan jälkeen siinä tapauksessa, että määriteltyjä riskejä koskevia maksuja ei ole suoritettu. Edunsaajalla ei ole odotusaikana oikeutta saada maksuja sopimuspuolelta. Ehdollisesta vakuutuskatteesta suoritettuihin maksuihin sovelletaan kyseisen asiakirja-aineiston ja toimen voimassaoloa ja poikkeuksia.
Muunnos: Merkittävä muutos ilma-aluksen tyyppisuunnitelmassa, kun se muunnetaan erityyppiseksi ilma-alukseksi (mukaan luettuna matkustajakoneen muuntaminen säiliölentokoneeksi, rahtikoneeksi, etsintä- ja pelastuskoneeksi, valvontalentokoneeksi tai liikelentokoneeksi), mistä edellytetään toimivaltaisen siviili-ilmailuviranomaisen antamaa todistusta.
Maariskin luokittelu: OECD:n internetsivulla julkaistun julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn sopimuspuolena olevien valtioiden voimassa oleva maariskiluokitus.
Luottoluokituslaitos: jokin kansainvälisesti tunnettu luokituslaitos tai muu sopimuspuolten hyväksymä luokituslaitos.
Moottorisarjat: joukko osia, joilla käyttöön otettavilla tekniikoilla parannetaan luotettavuutta, kestävyyttä ja/tai suorituskykyä.
Vientiluotto: vakuutus, takuu tai rahoitusjärjestely, jonka avulla vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen ulkomainen ostaja voi lykätä maksua tietyllä ajanjaksolla. Vientiluotto voidaan antaa viejän tarjoaman toimitusluoton tai sellaisen ostajaluoton muodossa, jossa viejän pankki tai muu rahoituslaitos myöntää luoton ostajalle (tai sen pankille).
Lopullinen maksusitoumus: sitoumus, jossa sopimuspuoli sitoutuu täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla.
Sitova sopimus: sopimus, joka on tehty valmistajan ja ilma-aluksen tai moottoreiden toimituksen vastaanottavan henkilön välillä, joka toimii ostajan ominaisuudessa tai joka toimii sellaisessa myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa vuokralaisen ominaisuudessa, jossa vuokra-aika on vähintään viisi vuotta, ja jossa vahvistetaan velvoittava sitoumus (pois lukien sitoumukset, jotka koskevat tuolloin käyttämättä olevia vaihtoehtoja) ja jonka noudattamatta jättämisestä seuraa oikeudellinen tuottamusvastuu
Asianomainen sopimuspuoli: sopimuspuoli, i) joka tarjoaa julkista tukea kokonaan tai osittain sen alueella valmistetuille koneen rungoille tai ilma-alusten moottoreille, ii) jolla on merkittävä kaupallinen intressi tai kokemusta kyseisestä ostajasta/luotonsaajasta tai iii) jolta valmistaja/viejä on pyytänyt julkista tukea kyseiselle ostajalle/luotonsaajalle.
Korkotuki: hallituksen tai hallituksen puolesta toimivan laitoksen ja pankin tai muun rahoituslaitoksen välinen järjestely, jonka kautta voidaan myöntää markkinakoron mukaiseen tai sitä korkeampaan kiinteään korkoon perustuvaa vientirahoitusta.
Merkittävät muutokset / kunnostaminen: matkustaja- tai rahtikoneen muutos- tai ajantasaistamistoimet.
Nettohinta: valmistajan tai toimittajan laskuttaman tavaran tai palvelun hinta, jossa on otettu huomioon kaikki alennukset ja muut käteishyvitykset, josta on vähennetty kaikki siihen liittyvät ja siihen asianmukaisesti sovellettavat muut hyvitykset tai myönnytykset sellaisina kuin ne on vahvistettu kunkin ilma-aluksen ja moottorin valmistajan laatimassa sitovassa kuvauksessa – valmistajan kuvaus moottorista vaaditaan ainoastaan, kun sillä on merkitystä ostosopimuksen muodon perusteella – tai mahdollisesti palvelun tarjoaman laatimassa sitovassa kuvauksessa ja jota julkisen tuen tarjoajan nettohinnan vahvistamiseksi edellyttämä asiakirja-aineisto tukee. Nettohinta ei sisällä tuontimaksuja ja veroja (esim. arvonlisäveroa).
Uusi ilma-alus: ks. tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan a kohta.
Omaisuusvakuudeton toimi: toimi ei täytä lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetettuja edellytyksiä
Muun kuin valtion toimi: toimi ei vastaa lisäyksessä II olevan 57 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.
Takuumaksukausi: lisäyksessä II olevan 36 artiklan b kohdan mukaisesti ajanjakso, jona toimea varten tarjottua takuumaksua säilytetään. Ajanjakso päättyy viimeistään 18 kuukauden kuluttua lopullisen maksusitoumuksen tekemisestä.
Takuumaksun muuntomalli: sopimuspuolten sopima ja sopimuspuolten käyttöön annettu malli, jota käytetään tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti ennakkoon suoritettujen takuumaksujen muuntamiseksi spreadeiksi ja päinvastoin ja jossa sovellettava korko ja diskonttokorko on 4,6 prosenttia. Sopimuspuolet tarkastelevat tätä korkoa säännöllisesti
Ennakkoilmoitus: ilmoitus, joka on tehty lisäyksen IV raportointilomakkeen avulla vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä.
Pelkkä takuuturva: hallituksen myöntämä tai sen puolesta myönnettävä julkinen tuki, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea.
Takaisinmaksuaika: ajanjakso, joka alkaa luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä.
Valtion toimi: toimi, joka vastaa lisäyksessä II olevan 56 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.
Luoton alkamisajankohta: ilma-aluksen, myös helikopterien, varamoottorien ja varaosien, myynnissä viimeistään se päivämäärä, jona ostaja saa tavarat fyysisesti haltuunsa, tai tämän päivämäärän painotettu keskiarvo. Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.
Swap-korko: kiinteä korko, joka vastaa kaksi vuorokautta ennen lainan nostopäivää jonkin riippumattoman markkinaindeksien julkaisijan, kuten Bloombergin, Reutersin tai vastaavan, kello 11.00 New Yorkin aikaa kyseessä olevan valuutan yliyön indeksivaihtosopimuksen käyränä julkaisemaa korkoa, joka koskee kiinteäkorkoisen luoton (tarjoajapuoli) vaihtuvaa swap-korkoa.
Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika: aika, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetulla pääomaosuudella.
LIITE IV
ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS
I LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1. TARKOITUS
Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat jäljempänä 4 artiklassa täsmennettyjä tuotteita, asianmukaiselle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin.
Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, muiden osien soveltamista ja kehittämistä.
2. ASEMA
Tämä alakohtainen sopimus on sopimuspuolten välinen herrasmiessopimus ja järjestelyn liite IV. Se on keskeinen osa järjestelyä ja 1 päivänä syyskuuta 2011 voimaan tulleen alakohtaisen sopimuksen seuraaja.
3. OSALLISTUMINEN
Alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolia ovat Australia, Euroopan unioni, Japani, Korea, Norja ja Uusi-Seelanti.
4. SOVELTAMISALA
Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan erityiset suuntaviivat julkisesti tuetuille vientiluotoille, joiden takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja jotka liittyvät seuraavanlaisiin vientisopimuksiin:
a) |
Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta. |
b) |
Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia. |
c) |
|
5. JULKINEN TUKI
a) |
Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:
|
b) |
Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa. |
6. SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN
Sopimuspuoli voi erota tästä alakohtaisesta sopimuksesta ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti sihteeristöön reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi käyttämällä sihteeristön ylläpitämää sähköpostijärjestelmää, jolla helpotetaan sopimuspuolten ja sihteeristön välistä viestintää. Ero tulee voimaan 180 vuorokautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen.
7. SEURANTA
Sihteeristö seuraa alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanoa.
II LUKU
VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT
Tähän alakohtaiseen sopimukseen kuuluvia tuettuja vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa. Alakohtaisessa sopimuksessa asetetaan rajoituksia ehdoille, joita voidaan julkisesti tukea. Sopimuspuolet myöntävät, että alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja rajoittavampia ehtoja sovelletaan perinteisesti tiettyihin kaupan tai teollisuuden aloihin. Sopimuspuolet kunnioittavat edelleen tällaisia perinteisiä rahoitusehtoja ja erityisesti periaatetta, jonka mukaan takaisinmaksuajat eivät ylitä tavaroiden elinkaarta.
8. ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT
Enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta toimituksesta.
9. KÄTEISMAKSUT
Sopimuspuolten on vaadittava, että vähintään 20 prosenttia sovitusta hinnasta peritään käteismaksuna ennen toimitusta.
10. PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN
a) |
Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi. |
b) |
Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta; luotto alkaa yleensä toimituksesta. |
c) |
Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
d) |
Luoton alkamisajankohdan, joka vastaa yleensä toimitusajankohtaa, jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
e) |
Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten, jotka aikovat tukea koron maksua muiden kuin b kohdan ehtojen mukaisesti, on tehtävä siitä ennakkoilmoitus vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen I mukaisesti. |
11. KOROT JA MUUT MAKSUT
Korkoon eivät sisälly
a) |
takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut; |
b) |
muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; ja |
c) |
tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot. |
12. VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA
Lukuun ottamatta 17 artiklan mukaisten markkinaviitekorkojen (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kelpoisuusaikaa, yksittäisen vientiluoton tai puiteluoton rahoitusehdot voidaan vahvistaa enintään kuudeksi kuukaudeksi ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.
13. TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET
Tämä alakohtainen sopimus ei vaikuta vientiluottolaitosten tai rahoituslaitosten oikeuteen sopia alakohtaisen sopimuksen määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan hankintasopimuksen tekemisen jälkeen (vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan) ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin.
14. SOPEUTTAMINEN
Ottaen huomioon sopimuspuolen kansainväliset velvoitteet ja noudattaen tämän alakohtaisen sopimuksen tavoitetta sopimuspuoli voi 24 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa sopimuspuolen tai muun kuin sopimuspuolena olevan maan tarjoamia rahoitusehtoja. Tämän artiklan mukaisesti tarjottuja rahoitusehtoja pidetään tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisina.
15. JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT
Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:
a) |
Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla; |
b) |
Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa; |
c) |
Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin; |
d) |
Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen; ja |
e) |
Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa. |
16. MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN
a) |
Kaikki sopimuspuolet, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:
|
b) |
Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin sopimuspuolen peruskorkoon, elleivät sopimuspuolet muuta sovi. |
c) |
Muut sopimuspuolet käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa. |
d) |
Sopimuspuoli voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden sopimuspuolten kanssa. |
e) |
Sopimuspuoli tai muu kuin sopimuspuolena oleva maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä muun kuin sopimuspuolena olevan maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista muuta kuin sopimuspuolena olevaa maata sopimuspuoli tai muun kuin sopimuspuolena olevan maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 32–34 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä. |
17. MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMISAIKA
Toimeen sovellettavan korkotason saa vahvistaa enintään 120 päivän ajaksi. Asianomaiseen markkinaviitekorkoon lisätään 20 peruspisteen suuruinen marginaali, jos julkisen rahoitustuen ehdot on vahvistettu ennen sopimuksen tekopäivää.
18. MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN
a) |
Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko. |
b) |
Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta. |
19. VÄHIMMÄISKORKOJEN ILMOITTAMINEN
a) |
Järjestelyn 16, 17 ja 18 artiklan mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille sopimuspuolille. |
b) |
Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille sopimuspuolille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. |
20. KORKOJEN SOVELTAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ
Markkinaviitekorkojen muutokset tulevat voimaan kyseistä kuukautta seuraavan kuukauden viidentenätoista päivänä.
21. KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET
Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen päivää sen jälkeen, kun ilmoitus tästä muutoksesta on saapunut sihteeristölle.
22. LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU
Osallistujat laskuttavat korkokustannusten lisäksi takuumaksun kattaakseen vientiluottojen maksamatta jättämiseen liittyvän riskin.
III LUKU
MENETTELYT
23. JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO
a) |
Kun sopimuspuoli myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 26 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille sopimuspuolille ja mainittava ilmoituksen viitenumero vastaavassa raportointilomakkeessa. |
b) |
28–30 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta. |
24. SOPEUTTAMISMENETTELYT
a) |
Ennen kuin sopimuspuoli pyrkii sopeuttamaan ehtojaan sopimuspuolen tai muun kuin sopimuspuolena olevan maan 14 artiklan mukaisesti tarjoamiin oletetusti poikkeaviin ehtoihin, sopimuspuolen on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan, ryhtymällä tarvittaessa myös 30 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näille ehdoille myönnetään julkista tukea ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:
|
b) |
Sopimuspuoli, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 26 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian. |
25. ERITYISNEUVOTTELUT
a) |
Sopimuspuolen, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi |
b) |
Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
c) |
Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
d) |
Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä. |
26. ENNAKKOILMOITUS
a) |
Sopimuspuolen on ilmoitettava lisäyksen I mukaisesti kaikille muille sopimuspuolille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos se aikoo myöntää tukea 10 artiklan e kohdan mukaisesti. |
b) |
Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea tällaista toimea tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava tästä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille. |
27. YHTEYSTAHOT
Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi sähköposti), ja ne ovat luottamuksellisia.
28. KYSELYJEN LAAJUUS
a) |
Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan. |
b) |
Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
c) |
Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista. |
d) |
Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä. |
29. VASTAUSTEN LAAJUUS
a) |
Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista. |
b) |
Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että
asiasta on ilmoitettava viipymättä, ja tästä ilmoituksesta on toimitettava kaksoiskappaleet muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle. |
30. SUULLISET NEUVOTTELUT
a) |
Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön. |
b) |
Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
c) |
Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi. |
31. YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO
a) |
Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotus yhteiseksi kannaksi lähetetään kaikille sopimuspuolille. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
b) |
Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:
|
c) |
Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat. |
32. VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN
a) |
Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
b) |
Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
c) |
Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
33. YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN
a) |
Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
b) |
Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistuja, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voi kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
c) |
Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin. |
d) |
Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 31 ja 33 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
34. YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET
Jos aloitteen tehnyt osallistuja ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut osallistuja eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, osallistujat voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille määräajan jatkamisesta.
35. YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO
Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen. Sihteeristö julkaisee sähköisellä ilmoitustaululla jatkuvasti päivitettyä luetteloa kaikista hyväksytyistä yhteisistä kannoista sekä sellaisista yhteisistä kannoista, joista ei vielä ole päätetty.
36. YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA
a) |
Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku sopimuspuolista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. |
b) |
Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti sopimuspuolille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa
|
37. MUUT ILMOITUKSET
Avoimuuden varmistamiseksi kunkin sopimuspuolen on muita toimiin liittyviä ilmoituksia koskevien vaatimusten täyttämisen lisäksi toimitettava vuosittain tietoja julkisia tukia koskevasta järjestelmästään sekä menetelmistään tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, voimassa olevat järjestelmät mukaan luettuina.
38. TARKASTELU
a) |
Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän neuvoston työryhmän (WP6) toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn osallistujille laaditaan tästä kertomus. |
b) |
Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan. |
c) |
Sopimuspuolet tarkastelevat vähimmäiskorkoja uudelleen.
|
Lisäys I
ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT
Kaikissa tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti tehtävissä ilmoituksissa on annettava jäljempänä a–d kohdassa luetellut tiedot. Lisäksi on ilmoituksen tyypin mukaan annettava e kohdassa tarkoitetut tiedot.
a) Perustiedot
1. |
Ilmoituksen tekevä maa |
2. |
Ilmoituspäivä |
3. |
Ilmoituksen tekevä instituutio, viranomainen tai virasto |
4. |
Vientiluottolaitokset, jotka laajentavat julkisesti tuettua vientiluottoa
|
5. |
Ilmoitusnumero |
6. |
Tunnistekoodit (sisäiset) |
7. |
Luoton viitenumero (tarvittaessa) |
8. |
Status (esim. alkuperäinen, tarkistus, korvaava) |
9. |
Tarkistusnumero (tarvittaessa) |
10. |
Alakohtaisen sopimuksen artiklat, joihin ilmoitus perustuu |
11. |
Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa) |
12. |
Sopeutettavan tuen kuvaus (tarvittaessa) |
13. |
Määrämaa |
b) Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot
14. |
Ostajan nimi |
15. |
Ostajan maa |
16. |
Ostajan sijaintipaikka (jos tiedossa) |
17. |
Ostajan asema |
18. |
Ostajan tyyppi |
19. |
Luotonsaajan nimi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
20. |
Luotonsaajan maa (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
21. |
Luotonsaajan sijaintipaikka (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
22. |
Luotonsaajan asema (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
23. |
Luotonsaajan tyyppi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
24. |
Takaajan nimi (tarvittaessa) |
25. |
Takaajan maa (tarvittaessa) |
26. |
Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa) |
27. |
Takaajan asema (tarvittaessa) |
28. |
Takaajan tyyppi (tarvittaessa) |
c) Tiedot vietävistä tavaroista ja/tai palveluista sekä hankkeesta
29. |
Vietävien tuotteiden ja/tai palvelujen yksityiskohtainen kuvaus |
30. |
Sen hankkeen (tai alan) yksityiskohtainen kuvaus, jonka osalta vienti tapahtuu |
31. |
Ehdotettu toimialakoodi |
32. |
Hankkeen sijaintipaikka (jos tiedossa) |
33. |
Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa) |
34. |
Luoton päättymispäivä (tarvittaessa) |
35. |
Tuettavien sopimusten arvo seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti:
|
36. |
Tuettavien sopimusten arvo, todellinen määrä (sopimusvaluuttana) |
37. |
Sopimusten valuutta |
d) Julkisen vientiluottotuen rahoitusehdot
Seuraavat tiedot on annettava kustakin tuetusta erästä sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat useasta erästä, joilla on erilaiset rahoitusehdot.
38. |
Luoton arvo, erityisnosto-oikeuksien asteikko |
39. |
Luoton arvo, todellinen määrä (vaihtoehtoisesti 38 kohdan sijaan) |
40. |
Luoton valuutta |
41. |
Käteismaksu (prosenttia vientisopimuksen arvosta) |
42. |
Luoton alkamisajankohta, joka alkaa yleensä toimitushetkestä ja joka määritetään (viittaus lisäyksessä II olevaan määritelmään j) mukaisesti |
43. |
Takaisinmaksuajan pituus |
44. |
Takaisinmaksuyksikköjen pituus |
45. |
Korkokanta |
46. |
Korkokannan ylittävä korko tai marginaali |
47. |
A–d kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
e) II luvussa olevaan 10 artiklan e kohtaan liittyvissä ilmoituksissa annettavat lisätiedot (tarvittaessa)
48. |
Takaisinmaksuprofiili |
49. |
Takaisinmaksuerien maksuväli (pääoma) |
50. |
Takaisinmaksuerien maksuväli (korko) |
51. |
Ensimmäinen takaisinmaksuerä luoton alkamisajankohdan (luotto yleensä toimituksen yhteydessä) jälkeen |
52. |
Ennen luoton alkamisajankohtaa (luotto alkaa yleensä toimituksen yhteydessä) pääomitetun koron määrä |
53. |
Pääomitetun koron valuutta |
54. |
Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
55. |
Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina |
56. |
Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä tavanomaisten takaisinmaksurakenteiden mukaisesti |
57. |
E kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
Lisäys II
MÄÄRITELMÄT
Tässä sopimuksessa
a) |
Sitoumuksella tarkoitetaan kaikenlaisia lausuntoja, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea. |
b) |
Yhteisellä kannalla tarkoitetaan sopimuspuolten välistä sopimusta julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan sopimuksen sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä. |
c) |
Vientisopimuksen arvolla tarkoitetaan vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksamaa tai sen puolesta maksettavaa kokonaismäärää jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa. |
d) |
Lopullisella maksusitoumuksella tarkoitetaan sitoumusta, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla. |
e) |
Korkotuella tarkoitetaan hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välistä järjestelyä, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi. |
f) |
Puiteluotoilla tarkoitetaan kaikenlaisia vientiluottojen kehyksiä, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia. |
g) |
Paikalliskustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota. |
h) |
Pelkällä takuuturvalla tarkoitetaan hallituksen myöntämää tai sen puolesta myönnettävää julkista tukea, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea. |
i) |
Takaisinmaksuajalla tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa tässä lisäyksessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana (yleensä toimituksen yhteydessä) ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä. |
j) |
Luoton alkamisajankohdalla tarkoitetaan seuraavaa:
|
k) |
Keskimääräisellä painotetulla takaisinmaksuajalla tarkoitetaan aikaa, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta (luotto alkaa yleensä toimituksen yhteydessä) kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta. |
LISÄYS: TULEVAA TYÖTÄ KOSKEVAT SITOUMUKSET
Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet sopivat, että ne
a) |
laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet. |
b) |
tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
c) |
keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot. |
d) |
tarkastelevat järjestelyn hankerahoitusta koskevien määräysten sovellettavuutta tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
e) |
keskustelevat siitä, voidaanko
käyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklan takaisinmaksuprofiilin yhteydessä. |
LIITE V
ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT
Kaikissa järjestelyn (ja sen liitteiden) mukaisesti tehtävissä ilmoituksissa on annettava jäljempänä I jaksossa luetellut tiedot. Lisäksi on ilmoituksen tyypin mukaan annettava II jaksossa tarkoitetut tiedot.
I KAIKISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT
a) Perustiedot
1. |
Ilmoituksen tekevä maa |
2. |
Ilmoituspäivä |
3. |
Ilmoituksen tekevä instituutio, viranomainen tai virasto |
4. |
Vientiluottolaitokset, jotka laajentavat julkisesti tuettua vientiluottoa
|
5. |
Ilmoitusnumero |
6. |
Tunnistekoodit (sisäiset) |
7. |
Luoton viitenumero (tarvittaessa) |
8. |
Status (esim. alkuperäinen, tarkistus, korvaava) |
9. |
Tarkistusnumero (tarvittaessa) |
10. |
Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu |
11. |
Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa) |
12. |
Sopeutettavan tuen kuvaus (tarvittaessa) |
13. |
Määrämaa |
b) Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot
14. |
Ostajan nimi |
15. |
Ostajan maa |
16. |
Ostajan sijaintipaikka (jos tiedossa) |
17. |
Ostajan asema |
18. |
Ostajan tyyppi |
19. |
Luotonsaajan nimi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
20. |
Luotonsaajan maa (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
21. |
Luotonsaajan sijaintipaikka (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
22. |
Luotonsaajan asema (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
23. |
Luotonsaajan tyyppi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
24. |
Takaajan nimi (tarvittaessa) |
25. |
Takaajan maa (tarvittaessa) |
26. |
Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa) |
27. |
Takaajan asema (tarvittaessa) |
28. |
Takaajan tyyppi (tarvittaessa) |
c) Tiedot vietävistä tavaroista ja/tai palveluista sekä hankkeesta
29. |
Vietävien tuotteiden ja/tai palvelujen yksityiskohtainen kuvaus |
30. |
Sen hankkeen (tai alan) yksityiskohtainen kuvaus, jonka osalta vienti tapahtuu |
31. |
Ehdotettu toimialakoodi |
32. |
Hankkeen sijaintipaikka (jos tiedossa) |
33. |
Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa) |
34. |
Luoton päättymispäivä (tarvittaessa) |
35. |
Tuettavien sopimusten arvo seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti:
|
36. |
Tuettavien sopimusten arvo, todellinen määrä (sopimusvaluuttana) |
37. |
Sopimusten valuutta |
d) Julkisen vientiluottotuen rahoitusehdot
Seuraavat tiedot on annettava kustakin tuetusta erästä sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat useasta erästä, joilla on erilaiset rahoitusehdot.
38. |
Luoton arvo, erityisnosto-oikeuksien asteikko |
39. |
Luoton arvo, todellinen määrä (vaihtoehtoisesti 38 kohdan sijaan) |
40. |
Luoton valuutta |
41. |
Ennakkomaksu (prosenttia vientisopimuksen arvosta) |
42. |
Paikalliskustannukset (prosenttia vientisopimuksen arvosta) |
43. |
Luoton alkamisajankohta, joka määritetään (viittaus liitteessä XIII olevaan määritelmään u) mukaisesti |
44. |
Takaisinmaksuajan pituus |
45. |
Takaisinmaksuyksikköjen pituus |
46. |
Korkokanta |
47. |
Korkokannan ylittävä korko tai marginaali |
48. |
I jaksossa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
II ERITYISMÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT LISÄTIEDOT (TARVITTAESSA)
a) II luku – 11 artiklan d kohdan 3 alakohta
Seuraavat tiedot on annettava kustakin tuetusta erästä sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat useasta erästä, joilla on erilaiset rahoitusehdot.
49. |
Tuettujen paikalliskustannusten tyyppi |
50. |
Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Tuotantohyödykkeet? |
51. |
Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Toimitukset paikallisilta tytäryhtiöiltä ja/tai sidosyhteisöiltä? |
52. |
Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Paikalliset rakennus- tai asennuskustannukset? |
53. |
Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Alv, tuontitullit, muut verot? |
54. |
Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Muu? |
55. |
Kuvaus ”muista” paikalliskustannuksista |
56. |
II jakson a kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
b) II luku – 13 artiklan f kohta, liitteessä I oleva 6 artiklan a kohta, liitteessä II oleva 6 artiklan a kohta
57. |
Takaisinmaksuprofiili |
58. |
Takaisinmaksuerien maksuväli (pääoma) |
59. |
Takaisinmaksuerien maksuväli (korko) |
60. |
Ensimmäinen takaisinmaksuerä luoton alkamisajankohdan jälkeen |
61. |
Ensimmäinen takaisinmaksuerä luoton alkamisajankohdan jälkeen – käytetty aikayksikkö |
62. |
Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
63. |
Pääomitetun koron valuutta |
64. |
Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
65. |
Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina |
66. |
Yksittäisen maksuerän enimmäismäärä (prosenttia luoton määrästä) |
67. |
Selvitys siitä, miksi ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ei ole tasapainossa (tapauksen mukaan) 13 artiklan a ja b kohdan, liitteessä II olevan 3 artiklan a ja b kohdan tai liitteessä IV olevan 5 artiklan a ja b kohdan mukaisesti sallitun velanhoitoprofiilin kanssa. |
68. |
Yksityiskohtaiset ja riittävät perustelut tuetusta takaisinmaksuprofiilista niiden toimien osalta, joihin sovellettu takaisinmaksuprofiili ei vastaa vapaata kassavirtaa. |
69. |
II jakson b kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
c) Kaikki II luvun 21, 24, 26 ja 27 artiklassa vahvistetut ilmoitusvelvollisuudet
70. |
Velallisen maan maariskiluokitus |
71. |
Sovelletaanko ulkomailla sijaitsevaa tulevien rahavirtojen rakennetta yhdessä sulkutilin kanssa? (vain luokat 1–7) |
72. |
Sovellettavat maariskiluokat ja ostajariskiluokat liittyvät (ostajaan, luotonsaajaan, takuun antajaan, hankkeeseen, toimeen) |
73. |
Sovellettava maariskiluokitus |
74. |
Sovellettava ostajariskiluokka |
75. |
Onko 72 kohdassa mainitulla taholla akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (credit rating agency, CRA) myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus? |
76. |
72 kohdassa mainitun tahon paras akkreditoidun CRA:n myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus |
77. |
Akkreditoitu CRA, joka myöntää 76 kohdassa ilmoitetun luokituksen |
78. |
Sovellettavan vähimmäistakuumaksun (Minimum Premium Rate, MPR) perusta |
79. |
Veloitetun todellisen takuumaksun perusta |
80. |
Veloitetun todellisen takuumaksun perustaa koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
81. |
Luoton nostoajan pituus |
82. |
Nostoaikayksikköjen pituus |
83. |
Poliittisen riskin (maariskin) takuukate prosentteina |
84. |
Kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate prosentteina |
85. |
Julkinen vientiluottotuote |
86. |
Korvausvaatimusten odotusaikana katetut korot? |
87. |
Maariskin lieventäminen tai ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt vähimmäistakuumaksua varten (78 kohdan perusteella) |
88. |
Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus? (vain luokan 1–7 vähimmäistakuumaksut) |
89. |
Sovellettu paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (Local Currency Factor, LCF) |
90. |
Ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt? |
91. |
Sovellettu kokonaislisävakuustekijä |
92. |
Sovellettava vähimmäistakuumaksu (78 kohdan perusteella) mahdollisen maariskin lieventämisen tai ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen jälkeen |
93. |
Veloitettu todellinen takuumaksu |
94. |
II jakson c kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
d) Järjestelyn 24 artiklan e kohdan ensimmäinen luetelmakohta
95. |
Selvitys velallisen ominaisuuksista ottaen huomioon järjestelyn liitteessä X esitetyt ostajariskiluokkaa CC0 koskevat perusteet |
e) Järjestelyn 24 artiklan e kohdan toinen luetelmakohta
96. |
Perustelut, miksi ostajariskiluokka on parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus |
f) Järjestelyn 21 artiklan c kohdan 2 alakohdan ensimmäinen luetelmakohta
97. |
Takuumaksun asettamiseen käytetyn nimetyn tai lähiyksikön velkainstrumentin tyyppi |
98. |
Velkainstrumenttiyksikön nimi |
99. |
Yksityiskohtainen kuvaus velkainstrumentista ja menetelmästä, jolla hinnoittelu määritetään, mukaan lukien (mutta ei pelkästään) tiedot kestosta, luottoprofiilista, likviditeetistä ja instrumentin valuutasta |
100. |
Toimen velallisen/takaajan ja lähiyksikön välinen suhde |
101. |
Onko toimen velallisella/takaajalla sama CRA:n antama liikkeeseenlaskijan luokitus kuin lähiyksiköllä? |
102. |
Täyttääkö lähiyksikkö kaikki järjestelyn liitteessä XIII (määritelmä s) luetellut perusteet? |
103. |
Yksityiskohtainen selvitys siitä, miten lähiyksikön määritelmää koskevat perusteet täyttyvät |
g) Järjestelyn 21 artiklan c kohdan 2 alakohdan toinen luetelmakohta
104. |
Ostajariskiluokituksen perustelut |
105. |
Paras ulkomaanvaluuttainen luokitus, jonka akkreditoitu CRA on myöntänyt velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle (jos sovellettava ostajariskiluokka on suotuisampi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle, luokittelemattoman velallisen osalta) |
106. |
Akkreditoitu CRA, joka myöntää 104 kohdassa ilmoitetun luokituksen |
h) Järjestelyn 21 artiklan c kohdan 1 alakohta
107. |
Annetaanko syndikoitu laina omaisuusvakuudellisena toimena tai hankerahoitustoimena? |
108. |
Muodostavatko kaupalliset lainat/takuut ilman kahden- tai monenvälistä tukea vähintään 25 prosenttia syndikoidusta lainasta? |
109. |
Ovatko kaikki rahoitusosapuolet tasavertaisia kaikkien rahoitusehtojen suhteen, mukaan lukien vakuuspaketti? |
110. |
Ovatko toimen rahoitusehdot kaikilta osin järjestelyn mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna näillä markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevilla määräyksillä syndikoitujen lainojen/takuiden osalta? |
111. |
Yksityiskohtainen kuvaus menetelmistä, joilla 93 kohdassa esitetty takuumaksu määritetään (tai suoran lainanannon kokonaiskustannukset) |
112. |
II jakson h kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
i) Järjestelyn 21 artiklan h kohta
113. |
Kattaako takuu luoton koko voimassaoloajan? |
114. |
Onko takuu peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla? |
115. |
Onko takuu oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella? |
116. |
Onko takaaja luottokelpoinen taatun velan määrään nähden? |
117. |
Sovelletaanko takaajaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä? |
118. |
Takuun kattaman kokonaisriskin (pääoma ja korot) prosenttiosuus |
119. |
Onko takaajan ja velallisen välillä taloudellista suhdetta? |
120. |
Suhteen laatu |
121. |
Onko takaaja oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään velallisen maksuvelvoitteen? |
122. |
Vaikuttavatko velallisen maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen takaajaan? |
123. |
II jakson i kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
j) Järjestelyn 26 artiklan b kohta
Ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen soveltaminen yhdessä sulkutilin kanssa:
124.–134. |
Vahvistus siitä, että liitteen X perusteet on täytetty |
135. |
Tiedot huomioon otetuista lisätekijöistä ja/tai muut huomautukset, jotka koskevat ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen soveltamista yhdessä sulkutilin kanssa |
Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus:
136.–141. |
Vahvistus siitä, että liitteen X perusteet on täytetty |
142. |
Käytetty paikallisvaluutta |
143. |
Tiedot huomioon otetuista lisätekijöistä ja/tai muut huomautukset, jotka koskevat paikallisvaluuttamääräisen rahoituksen soveltamista |
144. |
II jakson j kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
k) Järjestelyn 27 artiklan d kohta
145.–152. |
Sovelletut erityiset ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt ja vastaavat lisävakuustekijät |
153. |
II jakson k kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
l) Järjestelyn 45 ja 46 artikla
154. |
Kauppaan liittyvän avun kokonaismäärä, erityisnosto-oikeuksien asteikko |
155. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: muiden kuin pehmeäehtoisten vientiluottojen osuus järjestelyn mukaisesti |
156. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: muiden markkinaehtoisten tai lähes markkinaehtoisten varojen osuus |
157. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: niiden muiden julkisten varojen osuus, joiden lahja-aste on pienempi kuin 33 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia |
158. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: ostajan omista varoista maksettujen ennakkomaksujen osuus |
159. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: niiden luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritettujen maksujen osuus, joita ei oteta huomioon |
160. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: avustusten osuus |
161. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: pehmeäehtoisten luottojen osuus |
162: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: lyhennyksetön aika |
163: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuajan pituus |
164: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuerien maksuväli |
165: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuprofiili |
166: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: valuutta |
167: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: korko |
168: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: sovellettava diskonttokorko |
169: |
Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: lahja-aste |
170. |
Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin kokonaislahja-aste |
171. |
II jakson l kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
LIITE VI
VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN MAARISKILUOKKIIN 1–7 KUULUVISSA TOIMISSA
Vähimmäistakuumaksun kaava
Vientiluottoon, johon osallistuu maariskiluokkaan 1–7 luokiteltuun maahan sijoittautunut velallinen/takaaja, sovelletaan seuraavaa vähimmäistakuumaksun (MPR) laskentakaavaa:
MPR = {[(ai * HOR + bi) * max (PCC, PCP) / 0.95] * (1-LCF) + [cin * PCC / 0.95 * HOR * (1-CEF)]}* QPFi * PCFi *BTSF * (1- min (TERM, 0.15))
jossa
— |
ai = maariskikerroin maariskiluokassa i (i = 1–7) |
— |
cin = ostajariskikerroin ostajaluokassa n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) maariskiluokassa i (i = 1–7) |
— |
bi = maaluokan riskiluokan i (i = 1–7) vakio |
— |
HOR = riskikauden pituus |
— |
PCC = kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate |
— |
PCP = poliittisen riskin (maariskin) takuukate |
— |
CEF = luoton lisävakuustekijä |
— |
QPFi = tuotteen laatua koskeva kerroin maariskiluokassa i (i = 1–7) |
— |
PCFi = takuukatetekijä maariskiluokassa i (i = 1–7) |
— |
BTSF = valtion luottoriskiä parempi tekijä |
— |
LCF = paikallisvaluuttaa koskeva tekijä |
— |
TERM = takaisinmaksuajan mukauttamista koskeva tekijä |
Sovellettava maariskiluokitus
Sovellettava maariskiluokitus määritetään järjestelyn 21 artiklan e kohdan mukaisesti ja sen perusteella määritetään maariskikerroin (ai) ja vakio (bi) seuraavan taulukon mukaisesti:
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
a |
0,090 |
0,200 |
0,350 |
0,550 |
0,740 |
0,900 |
1,100 |
b |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,350 |
0,750 |
1,200 |
1,800 |
Asianmukaisen ostajariskiluokan valinta
Asianmukaisen ostajariskiluokan valinnassa käytetään alla olevaa taulukkoa, joka sisältää maa- ja ostajariskiluokkien yhdistelmiä, jotka on vahvistettu ja sovittu yhtäpitävästi ostajariskiluokkien CC1–CC5 ja akkreditoitujen riskiluokituslaitosten luokitusten kanssa. Kunkin ostajariskiluokan (SOV+–CC5) laadulliset kuvaukset on tehty velallisten (ja takaajien) luokittelun helpottamiseksi ja ne esitetään liitteessä X.
Maariskiluokka |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV+ |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
SOV / CC0 |
CC1 AAA – AA- |
CC1 A+ – A- |
CC1 BBB+ – BBB- |
CC1 BB+ – BB |
CC1 BB- |
CC1 B+ |
CC1 B |
CC2 A+ – A- |
CC2 BBB+ – BBB- |
CC2 BB+ – BB |
CC2 BB- |
CC2 B+ |
CC2 B |
CC2 B- tai heikompi |
CC3 BBB+ – BBB- |
CC3 BB+ – BB |
CC3 BB- |
CC3 B+ |
CC3 B |
CC3 B- tai heikompi |
|
CC4 BB+ – BB |
CC4 BB- |
CC4 B+ |
CC4 B |
CC4 B- tai heikompi |
|
|
CC5 BB- tai heikompi |
CC5 B+ tai heikompi |
CC5 B tai heikompi |
CC5 B- tai heikompi |
|
|
|
Valittu ostajariskiluokka määrittää yhdessä sovellettavan maariskiluokan kanssa ostajariskikertoimen (cin), joka saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:
Ostajariski- Luokka |
Maariskiluokka |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
SOV+ |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
SOV / CC0 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
0,000 |
CC1 |
0,110 |
0,120 |
0,110 |
0,100 |
0,100 |
0,100 |
0,125 |
CC2 |
0,200 |
0,212 |
0,223 |
0,234 |
0,246 |
0,258 |
0,271 |
CC3 |
0,270 |
0,320 |
0,320 |
0,350 |
0,380 |
0,480 |
– |
CC4 |
0,405 |
0,459 |
0,495 |
0,540 |
0,621 |
– |
– |
CC5 |
0,630 |
0,675 |
0,720 |
0,810 |
– |
– |
– |
Riskikauden pituus (HOR)
Riskikauden pituus (HOR) lasketaan seuraavasti:
|
Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä): HOR = (nostoajan pituus * 0,5) + takaisinmaksuajan pituus |
|
Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta: HOR = (nostoajan pituus × 0,5) + (takaisinmaksuajan keskimääräinen kesto – 0,25) / 0,5 Ajan mittayksikkönä edellä olevissa kaavoissa on vuosi. |
Ajan mittayksikkönä edellä olevissa kaavoissa on vuosi.
Kaupallisen riskin (ostajariskin) (Percentage of Cover for Commercial Risk, PCC) ja poliittisen riskin (maariskin) (Percentage of Cover for Political Risk, PCP) takuukate
Takuukate (PCC ja PCP) ilmaistaan MPR:n kaavassa desimaaliarvona (eli 95 prosenttia on 0,95).
Ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt
Luoton lisävakuustekijän (CEF) arvo on 0 sellaisissa toimissa, joissa ei sovelleta ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä. Toimissa, joissa sovelletaan ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä, CEF:n arvo määritetään järjestelyn liitteen X mukaisesti (ottaen huomioon 27 artiklan c kohdan mukaiset rajoitukset), ja se voi olla enintään 0,35.
Tuotteen laatutekijä
Tuotteen laatutekijä (Quality of Product Factor, QPF) saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:
Tuotteen laatu |
Maariskiluokka |
||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
|
vakiotasoa rajoitetumpi |
0,9965 |
0,9935 |
0,9850 |
0,9825 |
0,9825 |
0,9800 |
0,9800 |
vakiotaso |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
1,0000 |
vakiotasoa täydellisempi |
1,0035 |
1,0065 |
1,0150 |
1,0175 |
1,0175 |
1,0200 |
1,0200 |
Takuukatetekijä
Takuukatetekijä (Percentage of Cover Factor, PCF) määritetään seuraavasti:
|
Kun (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
|
Kun (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95) / 0,05) × (takuukatekerroin) |
Takuukatekerroin saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:
|
Maariskiluokka |
||||||
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
Takuukatekerroin |
0,00000 |
0,00337 |
0,00489 |
0,01639 |
0,03657 |
0,05878 |
0,08598 |
Valtion luottoriskiä parempi tekijä (Better than Sovereign Factor, BTSF)
Kun velallinen on luokiteltu ostajariskiluokkaan ”valtion luottoriskiä parempi” (SOV+), BTSF = 0,9, muussa tapauksessa BTSF = 1.
Paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (Local Currency Factor, LCF)
Toimessa, jossa maariskin lieventämisessä käytetään paikallisvaluuttaa, LCF:n arvo voi olla enintään 0,2. Kaikkien muiden toimien LCF:n arvo on 0.
Takaisinmaksuajan mukauttamista koskeva tekijä (Term Adjustment Factor, TERM)
Takaisinmaksuajan mukauttamista koskevaa tekijää (TERM) voidaan soveltaa ainoastaan velallisiin, jotka osallistuja luokittelee ostajariskiluokkiin, jotka vastaavat keinottelua (CRA-luokitusta BB+ tai huonompi), tämän liitteen vastaavuustaulukon mukaisesti, mukaan lukien ostajaluokat SOV+ ja SOV/CC0 maariskiluokissa 5–7, sekä transaktioihin, joissa riskikauden pituus on yli 10 vuotta. Tällöin TERM = 0,018 * (HOR – 10). Tällä mukautuksella on yläraja, ja se saa olla enintään 15 prosenttia.
LIITE VII
TAKUUMAKSUJEN VIITEARVOT MARKKINAVIITEARVOIHIN PERUSTUVISSA TOIMISSA
Vientiluottojen kattamaton erä tai muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta
Yksityisten pankkien/instituutioiden ilmoittama hinta kyseisen vientiluoton kattamattomasta erästä (tai joissakin tapauksissa muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta) voi vastata parhaiten vientiluottolaitoksen katetta. Tällaisten kattamattomien osuuksien tai muiden kuin katettujen osien hinnoittelua olisi käytettävä ainoastaan, jos se perustuu kaupallisiin ehtoihin (tämä sulkee pois esimerkiksi kansainvälisten rahoituslaitosten rahoittamat osuudet).
Nimetyt yritysten joukkolainat (Name-Specific Corporate Bonds)
Yritysten joukkolainat koskevat nimettyjä luottoriskejä. Vientiluottolaitoksen sopimuksen eritysehtojen, kuten maturiteetin ja merkityn valuutan, ja mahdollisen luoton lisävakuuden sopeuttamisessa on noudatettava tarkkuutta. Jos käytetään ensisijaisia yritysten joukkolainoja (vakuutuksen kokonaistuotto) tai toissijaisia yritysten joukkolainoja (vaihtoehtoa, jossa spreadi on mukautettu soveltuvaan käyrään, joka on yleensä asiaankuuluva valuuttaswap-käyrä), olisi ensisijaisesti käytettävä velkojan lainoja. Jos niitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää lähiyksiköiden ensisijaisia tai toissijaisia yritysten joukkolainoja.
Nimetyt luottotappio-swapit (Name-Specific Credit Default Swaps)
Luottotappio-swapit (CDS) ovat suojautumistapa tappioita vastaan. CDS-käyrä kuvaa CDS:n ostajan tiettynä kautena maksamaa määrää osuutena nimellispääomasta ja se ilmaistaan yleensä peruspisteinä. CDS:n ostaja ostaa tosiasiassa vakuutuksen luottotappion varalta suorittamalla CDS:n myyjälle maksut swapin voimassaoloajalta tai kunnes luottotapahtuma realisoituu. Ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan CDS-käyrää. Jos sitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää lähiyksiköiden CDS-käyriä.
Luoton viitearvot
Luoton ensisijaiset viitearvot (vakuuttamisen hinnoittelu) tai toissijaiset viitearvot (luoton toiselta rahoituslaitokselta ostavan rahoituslaitoksen luoton odotettavissa oleva tuotto). Luoton ensisijaisten viitearvojen kaikki maksut on oltava tiedossa, jotta kokonaistuotto voidaan laskea. Jos käytetään luoton viitearvoja, ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan viitearvoja. Jos niitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää samanlaisten yksiköiden viitearvoja.
Markkinaviitearvojen käyrät
Markkinaviitearvojen käyrät kuvaavat koko sektorin tai ostajaluokan luottoriskiä. Tällainen markkinatieto voi olla tärkeää, jos nimettyä tietoa ei ole saatavilla. Yleensä näiden markkinoiden sisäisen tiedon laatu riippuu markkinoiden likviditeetistä. Joka tapauksessa on tarkasteltava markkinavälineitä, jotka vastaavat parhaiten vientiluottolaitoksen sopimuksen erityisehtoja, kuten päivämäärää, luottoluokitusta, maturiteettia ja merkittyä valuuttaa.
LIITE VIII
KOLMANNEN OSAPUOLEN MAKSUTAKUUN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET SEKÄ MONENVÄLISTEN TAI ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN ARVIOINTIA KOSKEVAT PERUSTEET
TARKOITUS
Tässä liitteessä esitetään kolmannen osapuolen maksutakuun soveltamista koskevat perusteet ja edellytykset järjestelyn 21 artiklan e kohdan mukaisesti. Se sisältää myös perusteet, joiden mukaisesti monenvälisiä ja alueellisia instituutioita olisi arvioitava määritettäessä, olisiko instituutioon sovellettava markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä järjestelyn 21 artiklan mukaisesti.
SOVELTAMISALA
Tapaus 1: Koko riskinalaisen määrän kattava takuu
Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa koko riskinalaisen määrän (eli pääoman ja koron), voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun seuraavat ehdot täyttyvät:
— |
Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
— |
Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
— |
Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella. |
— |
Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden. |
— |
Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, paitsi jos takaaja on monenvälinen instituutio, johon ei osallistujien sopimuksen mukaan yleensä sovelleta tällaista valvontaa ja rajoituksia. |
Jos takaaja on taattavan yksikön tytär- tai emoyhtiö, osallistujat määrittävät tapauskohtaisesti, 1) ovatko tytär- ja emoyhtiö keskinäisen suhteensa tai emoyhtiön oikeudellisten sitoumusten perusteella oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia ja kykeneekö yhtiö täyttämään maksuvelvoitteensa, 2) voivatko paikalliset tapahtumat/määräykset tai valtion puuttuminen vaikuttaa tytär-/emoyhtiöön, ja 3) onko päätoimipaikka maksuvelvollinen, jos maksu laiminlyödään.
Tapaus 2: Määrältään rajoitettu takuu
Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa osan riskinalaisesta määrästä (eli pääomasta ja korosta), takuun kattamaan osuuteen luotosta voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun tapauksessa 1 luetellut kaikki muut asiaankuuluvat ehdot täyttyvät.
Takuun ulkopuolelle jäävään osuuteen sovelletaan velallisen maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa.
Monenvälisten ja alueellisten instituutioiden arviointia koskevat perusteet
Osallistujat voivat sopia, että monenväliseen tai alueelliseen instituutioon sovelletaan 21 artiklan c kohdan mukaisia markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä, jos instituutio on vapautettu sijaintimaassaan yleensä luotonannon valvonnasta ja siirtomääräyksistä. Tällaiset instituutiot arvioidaan tapauskohtaisesti omien ansioidensa ja sen perusteella,
— |
onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen, |
— |
onko instituution koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle, |
— |
onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen, |
— |
onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu, |
— |
onko instituution toiminta verovapaata, ja |
— |
ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi. |
Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon maksurekisteritiedot aikaisemmista maakohtaisiin luottoriskeihin liittyvistä laiminlyöntitilanteista joko asianomaisessa sijaintimaassa tai velallisen maassa sekä mitkä tahansa muut tekijät, joilla saattaa olla vaikutusta arviointiin.
Tällaisten monenvälisten ja alueellisten instituutioiden luettelo ei ole tyhjentävä, ja osallistuja voi asettaa instituution tarkasteltavaksi edellä mainittujen näkökohtien perusteella. Osallistujat julkaisevat luettelon monenvälisistä ja alueellisista instituutioista, joihin sovelletaan 21 artiklan c kohdan mukaisia markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä.
LIITE IX
OSTAJARISKILUOKKIEN LAADULLISET KUVAUKSET
Valtion luottoriskiä parempi (SOV+)
Tämä luokitus on poikkeuksellinen. Tällaisen luokituksen saaneella yksiköllä on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili, ja sen odotetaan täyttävän maksuvelvoitteensa valtion maksuvaikeuden aikana ja jopa luottotappiotilanteessa. Kansainväliset luottoluokituslaitokset julkaisevat säännöllisesti raportteja, joissa luetteloidut yhtiöiden ja vastapuolten luokitukset ylittävät valtion ulkomaanvaluuttaisen luokituksen. Sopimuspuolten, jotka ehdottavat yksikön luokittelemista valtion riskiä parempaan luokkaan, on ehdotuksensa tueksi vedottava tällaisiin valtion luottoriskiä parempiin luokituksiin paitsi, jos valtion luottoriski on valtion luottoriskin arviointimallin menetelmän perusteella määritetty huomattavasti maariskiä suuremmaksi. Jotta yksikkö voi saada sijaintivaltiotaan paremman luottoluokituksen, sillä odotetaan olevan useita tai tavanomaisesti ainakin suurin osa seuraavista tai vastaavista erityispiirteistä:
— |
vahva luottoprofiili |
— |
huomattavat ulkomaankaupan tulot suhteessa sen valuuttamääräiseen velkataakkaan |
— |
valmiudet käyttää tytäryhtiöiden tai ulkomaantoimintojen tuotantoa ja käteisvarojen muodostusta erityisesti korkean luokituksen saaneissa valtioissa sijaitsevissa monikansallisissa yrityksissä |
— |
yksiköllä on ulkomaalainen omistaja tai strateginen kumppani, joka on luotettava rahoitustuen lähde muodollisen takuun puuttuessa |
— |
yksikkö on aiemmin saanut valtiolta erityiskohtelua, mukaan luettuna vapautus valuutan siirtojen ja vaihdon rajoituksista sekä vientitulojen luovutusvaatimuksista, ja suotuisaa verokohtelua |
— |
yksiköllä on aiempia puiteluottoja korkean luokituksen saaneilta kansainvälisiltä pankeilta, erityisesti luottoja, joissa ei ole merkittäviä kielteisiä muutoksia koskevaa (Material Adverse Change, MAC) lauseketta, jonka perusteella pankit voivat irtisanoa luottovälineet valtion kriisin tai muiden riskien ilmetessä ja |
— |
yksiköllä on varallisuutta ulkomailla, erityisesti rahaksi muunnettavaa omaisuutta, mikä johtuu usein säännöistä, jotka sallivat viejien kuolettaa ja ylläpitää ulkomailla käteistilejä, joita voidaan käyttää velanhoitoa varten. |
SOV+-ostajariskiluokkaa ei normaalisti voida soveltaa
— |
julkisessa omistuksessa oleviin yksiköihin, liikelaitoksiin, valtion hallintoon kuten ministeriöihin, aluehallintoon jne. |
— |
valtion lainkäyttöalueella sijaitseviin rahoituslaitoksiin ja |
— |
yksiköihin, joiden myynti tapahtuu pääasiassa kotimaisilla markkinoilla paikallisvaluutassa. |
Valtion luottoriski (SOV)
Valtiovelalliset/valtiotakaajat ovat yksikköjä, jotka on nimenomaisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja jotka yleensä ovat valtiovarainministeriöitä tai keskuspankkeja (44). Kyse on valtion luottoriskistä, kun
— |
velallinen/takaaja on oikeudellisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja sillä on siten valtion täysi luottamus ja vakuudet ja |
— |
valtion luottoriskin uudelleenjärjestelyn tapauksessa kyseinen velka sisällytetään uudelleenjärjestelyssä valtiolle osoitettuihin velvollisuuksiin ja maksuvelvollisuuksiin. |
Sama kuin valtion luottoriski (CC0): poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus
”Sama kuin valtion luottoriski” -luokkaan kuuluu kahdentyyppisiä velallisia/takaajia:
— |
julkiset yksiköt joko tapauksissa, joissa on due diligence -tarkastuksessa todettu, että ostajalla on implisiittisesti valtion täysi luottamus ja luotto/tuki, tai joissa todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea on hyvin suuri sekä mahdollisessa perintä- että luottotappiotilanteessa. Valtiota vastaavat muut kuin valtion julkiset yksiköt, joihin kuuluvat myös valtio-omisteiset yhtiöt, joilla on täysi tai lähes täysi monopoliasema alan toiminnoissa (esimerkiksi energiantuotanto, öljy ja kaasu). |
— |
yritysten yksiköt, joilla on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili mahdollisten laiminlyönti- ja luottotappiotilanteiden varalta, minkä perusteella riskin voidaan katsoa vastaavan valtion luottoriskiä. Tällaiset ehdokkaat voivat olla vahvoja tunnettuja suuryrityksiä (ns. blue chip -yrityksiä) tai hyvin merkittäviä pankkeja, joilla on suuri todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea. |
Poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus merkitsee, että maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan merkityksetön ja että yksiköllä on poikkeuksellisen vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin yksikön liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen likviditeetti |
— |
poikkeuksellisen alhainen tai hyvin alhainen velkaantumisaste |
— |
erinomainen tai hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hyvin vahvat hallinnolliset valmiudet. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC0 luokitellun velallisen/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.
Erinomainen luottokelpoisuus (CC1)
Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni tai hyvin pieni. Velallisella/takaajalla on hyvin vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä tai hyvin epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velalliseen/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
erinomainen tai hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
erinomainen tai hyvä likviditeetti |
— |
hyvin alhainen tai alhainen velkaantumisaste |
— |
hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC1 luokitellun velallisen/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.
Hyvä tai melko hyvä luottokelpoisuus, yli keskiarvon (CC2)
Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni. Velallisella/takaajalla on hyvät tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velalliseen/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
hyvä tai melko hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
hyvä tai melko hyvä likviditeetti |
— |
alhainen tai melko alhainen velkaantumisaste |
— |
melko vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC2 luokitellun velallisen/takaajan luokkien A+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 7) välille.
Kohtalainen luottokelpoisuus, keskiarvo (CC3)
Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan kohtalainen tai melko pieni. Velallisella/takaajalla on kohtalaiset tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velallinen/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velallinen/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
melko hyvä tai kohtalainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
melko hyvä tai kohtalainen likviditeetti |
— |
melko alhainen tai kohtalainen velkaantumisaste |
— |
kohtalainen liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC3 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BBB+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 6) välille.
Melko heikko luottokelpoisuus, alle keskiarvon (CC4)
Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan melko suuri. Velallisella/takaajalla on kohtalaiset tai melko heikot takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velallinen/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velallinen/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
kohtalainen tai melko heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
kohtalainen tai melko heikko likviditeetti |
— |
kohtalainen tai melko korkea velkaantumisaste |
— |
kohtalaisen heikko liiketoimintaprofiili ja heikko näyttö hallinnollisista valmiuksista. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC4 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BB+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 5) välille.
Heikko luottokelpoisuus (CC5)
Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan suuri tai hyvin suuri. Velallisella/takaajalla on melko heikot tai heikot takaisinmaksuvalmiudet. Velallisella/takaajalla on tällä hetkellä takaisinmaksuvalmius, mutta turvamarginaali on pieni. Maksuongelmien syntyminen on kuitenkin todennäköistä, koska maksukyvyn säilyminen riippuu pysyvästä ja suotuisasta liiketoiminta- ja talousympäristöstä. Kielteiset liiketoiminnalliset, rahoitukselliset tai taloudelliset olosuhteet todennäköisesti heikentävät takaisinmaksuvalmiuksia tai maksuhalukkuutta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:
— |
melko heikko tai hyvin heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
— |
melko heikko tai heikko likviditeetti |
— |
melko korkea tai korkea velkaantumisaste |
— |
heikko liiketoimintaprofiili eikä näyttöä hallinnollisista valmiuksista. |
Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.
Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC5 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BB– (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 4) välille.
LIITE X
MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMIÄ KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET JA OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT
TARKOITUS
Tässä liitteessä annetaan yksityiskohtaiset tiedot järjestelyn 26 artiklan a kohdassa lueteltujen maariskin lieventämismenetelmien ja järjestelyn 27 artiklan a kohdassa lueteltujen ostajariskien kattamiseen tarkoitettujen lisävakuusjärjestelyjen käytöstä. Niiden käyttöön sovellettavat perusteet, edellytykset ja erityistilanteet pätevät myös vähimmäistakuumaksuihin kohdistuviin vaikutuksiin.
MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT
1. Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili
Määritelmä:
Kirjallinen asiakirja, kuten kirjallinen sopimus, oikeuden luovutus tai toimitsijamiesjärjestely, joka on sinetöity ja toimitettu kolmannelle osapuolelle eli henkilölle, joka ei ole välineessä asianosaisena, pidettäväksi tämän hallussa tiettyjen edellytysten täyttymiseen asti ja tämän jälkeen toimitettavaksi toiselle osapuolelle täytäntöönpanoa varten. Seuraavien perusteiden täyttyessä ja luetellut lisätekijät huomioon ottaen siirtoriskejä voidaan tällä menetelmällä vähentää tai poistaa erityisesti korkeamman riskin maariskiluokkiin kuuluvissa maissa.
Perusteet:
— |
Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia. |
— |
Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä eli ne sijaitsevat hankkeen ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli korkean tulotason OECD-maassa tai korkean tulotason euroalueen maassa). |
— |
Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole velallisen tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa. |
— |
Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla. |
— |
Tilin kautta kulkevat velallisen tulonlähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muista lähteistä peräisin olevat varat) ovat kovaa valuuttaa ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut hankkeen sijaintimaata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä korkean tulotason OECD-maahan tai korkean tulotason euroalueen maahan). |
— |
Velallinen kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata velallisen hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta). |
— |
Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen. |
— |
Velallisen tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen). |
— |
Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi. |
— |
Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittavat juridiset valtuutukset paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta. |
— |
Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja. |
Muut huomioon otettavat tekijät:
Menetelmää sovelletaan tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja tekijöitä ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:
— |
maa, velallinen (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat |
— |
oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton velallisen tai tämän maan vaikutusmahdollisuuksista |
— |
missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä |
— |
onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä |
— |
tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi |
— |
tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus) |
— |
muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus |
— |
suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa |
— |
asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina ja |
— |
odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään. |
Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus
Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa toimeen sovellettavan maariskiluokituksen parantumiseen yhdellä luokalla muissa kuin maariskiluokkaan 1 kuuluvissa toimissa.
2. Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus
Määritelmä:
Sopimus ja rahoitus neuvotellaan muunnettavissa ja saatavilla olevissa paikallisissa valuutoissa, jotka ovat muita kuin kovia valuuttoja, ja rahoitus hoidetaan paikallisesti siirtoriskin lieventämiseksi tai poistamiseksi. Kahden ensimmäisen maakohtaisen luottoriskin esiintyminen ei periaatteessa vaikuta paikallisessa valuutassa olevaan ensisijaiseen velkasitoumukseen.
Perusteet:
— |
Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan tai suoritetaan paikallisessa valuutassa. |
— |
Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä. |
— |
Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse muuntaa kovaksi valuutaksi. |
— |
Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna. |
— |
Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta. |
— |
Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa. |
Muut huomioon otettavat tekijät:
Menetelmää sovelletaan valikoivasti muunnettaviin ja siirrettäviin valuuttoihin silloin, kun talous on terveellä perustalla. Osallistujan vientiluottolaitoksen tulisi pystyä täyttämään sen omassa valuutassa ilmaistut maksuvelvoitteet, jos paikallisesta valuutasta tulee joko ei-siirrettävä tai ei-muunnettava valuutta sen jälkeen, kun vientiluottolaitos on hyväksynyt vastuun. (Tämä riski kohdistuisi kuitenkin suoraan luotonantajaan.)
Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus
Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa vähimmäistakuumaksun maakohtaista luottoriskiä koskevan osuuden enintään 20 prosentin alennukseen (eli paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (LCF) on enintään 0,2).
OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT
Jäljempänä olevassa taulukossa määritellään, mitä lisävakuusjärjestelyjä voidaan soveltaa ostajariskien kattamiseksi ja miten paljon ne voivat enimmillään vaikuttaa sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, vähimmäistakuumaksun kaavaan sisältyvän CEF:n enimmäismäärä on määrätty; markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa markkinaviitearvoiseen vähimmäistakuumaksuun sovellettava enimmäisalennus on määrätty (45).
LUOTON LISÄVAKUUS |
MÄÄRITELMÄ |
CEF ENINTÄÄN (MAARISKILUOKAT 1–7) |
ENIMMÄISALENNUS (MARKKINAVIITEARVO) |
||||
Sopimustuottojen tai sopimussaatavien siirtäminen |
Jos luotonsaaja on tehnyt sopimuksia joko ulkomaisten tai paikallisten vahvojen ostositoumusten antajien kanssa, sopimuksen oikeudellisesti pätevä siirto antaa oikeuden toteuttaa luotonsaajan sopimukset ja/tai tehdä päätöksiä luotonsaajan voimassa olevista sopimuksista luoton laiminlyönnin jälkeen. Luotonantajat voivat hakea toimeen osallistuvan kolmannen osapuolen kanssa (kaivos- tai energia-alaa koskevassa toimessa paikallishallinnon virasto) tehdyn suoran sopimuksen perusteella valtion hallinnosta oikaisua pakkolunastuksen tai toimeen liittyvien muiden sopimusvelvoitteiden rikkomisen vuoksi. Haasteellisilla markkinoilla tai alalla toimivalla yrityksellä voi olla tuotannon myyntiin liittyviä saatavia yhdeltä tai useammalta yritykseltä, joka toimii vakaammassa ympäristössä. Tällaiset saatavat ovat usein kovaa valuuttaa, mutta niihin ei sovelleta erityisiä sopimusehtoja. Näiden saatavien siirtämiseen saattaa liittyä luotonsaajan omaisuuseriin perustuva vakuus, joka antaa luotonantajalle erityiskohtelun luotonsaajan synnyttämän kassavirran osalta. |
0,10 |
– |
||||
Omaisuuseriin perustuva vakuus |
Omaisuuserien hallinta osoitetaan
Omaisuuseriin perustuva vakuus, joka koskee esimerkiksi veturia, lääkinnällistä laitteistoa tai rakennusvälineitä, voidaan lunastaa melko helposti. Tällaista vakuutta arvioidessaan vientiluottolaitoksen on otettava huomioon, onko lunastaminen oikeudellisesti helppoa. Arvo on toisin sanoen suurempi, kun omaisuuseriin perustuvaa vakuutta täydentää vakiintunut oikeudellinen järjestely, ja arvo on pienempi, kun oikeudelliset mahdollisuudet lunastaa vakuuden kohde ovat kyseenalaiset. Omaisuuseriin perustuvan vakuuden täsmällinen arvo määräytyy markkinoiden perusteella, minkä yhteydessä asiaankuuluvat ”markkinat” ulottuvat paikallismarkkinoita laajemmalle, koska pääoma voidaan siirtää toiselle lainkäyttöalueelle. Huom. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, luoton lisävakuuden soveltaminen omaisuuseriin perustuvan vakuuden yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa omaisuuseriin perustuva vakuus on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. |
0,25 |
15 % |
||||
Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus |
Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus on tyypillisimmin kaluston osa, joka voidaan sen fyysisten ominaisuuksien vuoksi rajata, kuten turbiini tai kokoamislinjaan integroitu valmistuskoneisto. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden tarkoitus ja arvo perustuu siihen, että vientiluottolaitoksella on laajemmat mahdollisuudet käyttää omaisuutta luottotappioiden hyvittämiseksi. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden arvo riippuu taloudellisista, oikeudellisista, markkinoihin liittyvistä ja muista tekijöistä. |
0,15 |
10 % |
||||
Sulkutili |
Sulkutilit ovat velanhoidon varantotilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille, tai muun muotoisia käteissaatavatilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille ja joita hallinnoiva osapuoli ei ole ostajan/velallisen määräysvallassa eikä sillä ole yhteisiä omistuksia tämän kanssa. Kyseinen summa on talletettava sulkutilille ennakkoon. Tällaisen vakuuden arvo on lähes aina 100 prosenttia kyseisillä käteistileillä olevasta nimellissummasta. Sulkutilin ansiosta käteisvarojen käyttöä voidaan valvoa tehokkaammin ja voidaan varmistaa, että velka suoritetaan ennen muuta harkinnanvaraista kulutusta. Huom. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, luoton lisävakuuden soveltaminen sulkutilin yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa sulkutili on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. Käteisvakuus vähentää merkittävästi katettujen lainanlyhennysten luottotappion riskiä. |
sulkutilille talletettu summa prosenttiosuutena luotosta enintään 0,10 |
sulkutilille talletettu summa prosenttiosuutena luotosta enintään 10 % |
LIITE XI
KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTI
KEHITYSAVULLA RAHOITETTUJEN HANKKEIDEN LAADUN ARVIOINTI
OECD:n kehitysapukomitea DAC on kehittänyt viime vuosina perusteita, joiden avulla pyritään varmistamaan, että osittain tai kokonaan julkisella kehitysavulla (ODA) rahoitetut kehitysmaahankkeet edistävät kehitystä. Nämä perusteet on lueteltu olennaisilta osiltaan
— |
DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal, 1988) |
— |
yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) ja |
— |
julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986). Näistä ”DAC Principles for Project Appraisal” ja ”Good Procurement Practices for Official Development Assistance” julkaistiin yhdessä muiden useiden DAC:n laatimien periaatteiden tai hyvien käytäntöjen kanssa käsikirjassa ”Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid (DAM)” vuonna 1992. |
HANKKEEN YHTEENSOPIVUUS VASTAANOTTAJAMAAN YLEISTEN INVESTOINTITAVOITTEIDEN KANSSA (HANKKEIDEN VALINTA)
Onko hanke osa vastaanottajamaan keskeisten rahoitus- ja suunnitteluviranomaisten jo hyväksymiä investointiohjelmia tai julkisten varojen käyttöohjelmia?
(On ilmoitettava asiakirja, jossa hanke mainitaan, esimerkiksi vastaanottajamaan julkinen investointiohjelma.)
Rahoittaako jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos osan hankkeesta?
Onko todisteita siitä, että jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos tai jokin muu DAC:n jäsen on harkinnut hankkeen rahoittamista ja hylännyt sen kehitysyhteistyön kannalta vähämerkityksisenä?
Kun on kyse yksityisen sektorin hankkeesta, onko vastaanottajamaan hallitus hyväksynyt hankkeen?
Sovelletaanko hankkeeseen sellaista hallitustenvälistä sopimusta, joka antaa avunantajalle laajemman avustustoimintavalikoiman vastaanottajamaassa?
HANKKEIDEN VALMISTELU JA ENNAKKOARVIOINTI
Onko hanke valmisteltu, suunniteltu ja arvioitu sellaisten vaatimusten ja perusteiden mukaisesti, jotka vastaavat suurin piirtein DAC:n määrittämiä hankkeiden ennakkoarvioinnin perusteita (DAM:n kohdat 91–162)? Hankkeen arvioinnissa huomioon otettavat tekijät ovat
a) |
taloudelliset tekijät (DAM:n kohdat 120–128) |
b) |
tekniset tekijät (DAM:n kohta 112) |
c) |
rahoitukselliset tekijät (DAM:n kohdat 113–119). |
Kun on kyse tuottavasta hankkeesta, erityisesti jos tuotanto on suunnattu markkinoille, joilla on kilpailua, onko kehitysapurahoituksen lahja-aste saatettu varojen loppukäyttäjän käyttöön? (DAM:n kohta 115)
a) |
institutionaalisten tekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 130–134) |
b) |
sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (DAM:n kohdat 137–147) |
c) |
ympäristötekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 145–147). |
HANKINTAMENETTELYT
Mitä seuraavista hankintamenettelyistä käytetään? (Periaatteet on määritelty julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä, DAM:n kohdat 409–429.)
a) |
kansainvälinen tarjouskilpailu (DAM:n kohdat 411 ja 419–429: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset (Minimum conditions for effective international competitive bidding)) |
b) |
kansallinen tarjouskilpailu (DAM:n kohta 412) |
c) |
epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (DAM:n kohdat 413 ja 414). |
Onko hankintojen hinnan ja laadun tarkistusta suunniteltu? (DAM:n kohta 153)
LIITE XII
MARKKINAVIITEKORKOA (CIRR) KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1 JAKSO
MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN
1. |
Markkinaviitekorot määritetään kunkin osallistujan valuutalle, jos tarvittavat tiedot ovat sihteeristön saatavilla. Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa. |
2. |
Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa. |
3. |
Markkinaviitekorko koostuu peruskorosta ja marginaalista. |
4. |
Minkään valuutan vähimmäismarkkinaviitekorko ei saa olla alhaisempi kuin 15 peruspistettä. |
PERUSKORON MÄÄRITTÄMINEN
5. |
Markkinaviitekorot lasketaan kuukausittain, ja ne tulevat voimaan kunkin kuukauden 15 päivänä. |
6. |
Markkinaviitekorkojen peruskorot lasketaan käyttämällä valtion joukkovelkakirjojen tuottoa. |
7. |
Kussakin toimessa käytettävän valtion joukkovelkakirjan maturiteetti määritetään seuraavan kaavan mukaisesti: nostoaika + 0,5 takaisinmaksuaika + 0,5 takaisinmaksun tiheys vuosina (46) (tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta). Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta toimissa sovelletaan seuraavaa kaavaa: DP + [ |
8. |
Osallistujat laskevat joukkovelkakirjojen tuotot käyttämällä kaikkien edellisen kalenterikuukauden 3-, 4-, 5-, 6-, 7-, 8-, 9- ja 10-vuotisten valtion joukkovelkakirjalainojen päivätuottojen aritmeettista keskiarvoa valuuttansa osalta. Tällaiset tuotot ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään viiden päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä, ja ne julkistetaan kuukausittain. |
9. |
Osallistujat voivat käyttää lineaarista interpolointia tarvittavien tuottojen määrittämiseksi, kunhan ne pysyvät 2–15-vuotisen valtion joukkovelkakirjojen interpolointialueella. Ekstrapolointi pienempiin tai suurempiin joukkovelkakirjojen tuottoihin ei ole sallittua. |
10. |
Jos yhtä tai useampaa tarvittavaa valtion joukkovelkakirjaa koskevia tietoja ei voida saada (8 ja 9 artiklan mukaisesti), kyseisessä valuutassa ei ole markkinaviitekorkoa sellaisia toimia varten, jotka edellyttävät tällaisia maturiteetteja (7 artikla) elleivät puuttuvat tiedot koske lyhyempiä maturiteetteja ja tiedot pidemmistä maturiteeteista (10 vuoteen asti) on toimitettu. Tällöin tällaisia lyhyitä maturiteetteja edellyttävien peruskorkojen laskemisessa käytetään lähimpiä pidempien valtion joukkovelkakirjojen tuottoja. |
MARGINAALIEN MÄÄRITTÄMINEN (48)
11. |
Marginaalit lasketaan neljännesvuosittain (kunkin vuoden 15. tammikuuta, 15. huhtikuuta, 15. heinäkuuta ja 15. lokakuuta) viisivuotisen swap spreadin (valtion viisivuotisen joukkovelkakirjan koron ja viisivuotisen swap-koron välinen ero) tuottojen mukaisesti. |
12. |
Marginaali lasketaan seuraavalla kaavalla: 0,5 * (viisivuotisen swap spreadin päivittäisten tuottojen kolmen kuukauden keskiarvo) + 80 peruspistettä. Tulos pyöristetään lähimpään peruspisteeseen (enintään 120 peruspistettä ja vähintään 80 peruspistettä). |
13. |
Tähän käytettävä viisivuotisen swap spreadin päivittäinen kolmen kuukauden keskiarvo saadaan laskemalla viisivuotisen swap spreadin päivittäinen aritmeettinen keskiarvo kolmelta viimeisimmältä kalenterikuukaudelta asianomaisissa valuutoissa. Ne ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään viiden päivän kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. |
14. |
Jos viisivuotinen swap spread ei ole saatavilla markkinoilla tietyn valuutan osalta, marginaaliksi vahvistetaan 100 peruspistettä. |
15. |
Tuloksena saadut marginaalit julkistetaan kunkin vuosineljänneksen alussa. |
2 JAKSO
MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN
16. |
Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko. |
MARKKINAVIITEKORON VOIMASSAOLOAIKA
17. |
Markkinaviitekorko voidaan lukita ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, sen tekopäivänä tai tekopäivän jälkeen. |
18. |
Jos markkinaviitekorko on lukittu ja se on voimassa ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, takuumaksukausi saa olla enintään 12 peräkkäistä kuukautta (49); takuumaksukauden pituudesta päätetään viimeistään noteerauspäivänä ja sovellettavaan markkinaviitekorkoon lisätään ylimääräinen korkoero jäljempänä olevan taulukon mukaisesti.
|
19. |
Jos takuumaksukausi päättyy ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, markkinaviitekorko voidaan määrittää uudelleen välittömästi tai myöhemmin ja pitää voimassa uuden takuumaksukauden ajan. Jos kaupallinen sopimus (SCC) on allekirjoitettu ennen uudelleen määrittämistä, uusi korko ei saa olla alhaisempi kuin viimeisin aiemmin lukittu korko. Markkinaviitekorko voidaan määrittää uudelleen miten usein tahansa. |
20. |
Jos koron kertymäkausi muuttuu ennen rahoitussopimuksen tekopäivää tai sen tekopäivänä, markkinaviitekoron peruskorko lasketaan uudelleen. Tällainen uudelleenlaskenta perustuu uuteen koron kertymäkauteen ja siinä käytetään alkuperäisenä noteerauspäivänä voimassa olleita peruskorkoja. Sitä ei katsota markkinaviitekoron uudelleen määrittämiseksi tai peruuttamiseksi. |
SITOUMUSMAKSU
21. |
Suorista luotoista peritään sitoumusmaksu. Jos markkinaviitekorko on lukittu ennen rahoitussopimuksen tekopäivää tai sen tekopäivänä, sitoumusmaksu peritään välittömästi rahoitussopimuksen tekopäivän jälkeen. Jos markkinaviitekorko lukitaan rahoitussopimuksen tekopäivän jälkeen, se veloitetaan välittömästi noteerauspäivän jälkeen. |
22. |
Osallistujien on veloitettava sitoumusmaksu edellä mainittujen kaupallisten markkinakäytäntöjen määräisinä tai niitä suurempina, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla. |
VAPAAEHTOINEN PERUUTUS JA VAPAAEHTOINEN ENNAKKOMAKSU
23. |
Jos markkinaviitekorko peruutetaan vapaaehtoisesti, samalle toimelle ja samalle viejälle noteerattu myöhempi markkinaviitekorko ei saa olla alhaisempi kuin viimeisin aiemmin noteerattu markkinaviitekorko. |
24. |
Markkinaviitekoron peruuttamisesta tai vaihtuvaan korkoon siirtymisestä ei aiheudu kustannuksia ennen rahoitussopimuksen tekopäivää. |
25. |
Jos laina tai sen osa peruutetaan vapaaehtoisesti tai maksetaan vapaaehtoisesti takaisin ennakkoon sen jälkeen kun rahoitussopimus on jo tehty, lainanottajan on korvattava julkista tukea myöntävälle valtion laitokselle kaikki ennakkomaksusta tai vapaaehtoisesta peruuttamisesta aiheutuneet kustannukset ja tappiot, riippumatta siitä, milloin markkinaviitekorko määritettiin. Tähän sisältyvät kustannukset, jotka valtion laitokselle aiheutuu sen odotetun kiinteän sisään tulevan kassavirran korvaamisesta, joka keskeytyy ennenaikaisen ennakkomaksun tai vapaaehtoisen peruuttamisen vuoksi. |
3 JAKSO
SIIRTYMÄKAUDEN SOPIMUKSET
26. |
Tämän liitteen säännökset tulevat voimaan 15. heinäkuuta 2023 kyseisestä päivämäärästä alkaen tehtyjen toimien osalta. |
LIITE XIII
MÄÄRITELMÄT
Tässä järjestelyssä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
a) |
Sitoumus: kaikenlaiset lausunnot, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea. |
b) |
Yhteinen kanta: sopimuspuolten välinen sopimus julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan järjestelyn sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä. |
c) |
Sidotun avun lahja-aste: 100 prosentin lahja-aste, kun kyseessä on lahjoitus. Lainojen osalta lahja-aste on puolestaan lainan nimellisen arvon ja luotonsaajan suorittamien tulevien lainanhoitomaksujen diskontatun nykyarvon välinen erotus. Tämä erotus ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisarvosta. |
d) |
Rahoitussopimuksen tekopäivä (DFC): päivä, jona sopimus sitoo kaikkia rahoitussopimuksen osapuolia, ottaen huomioon mahdolliset oikeudelliset velvoitteet. |
e) |
Noteerauspäivä (DoQ): päivä, jona markkinaviitekorko lukitaan. |
f) |
Käytöstä poistaminen: ydinvoimalaitoksen sulkeminen tai purkaminen. |
g) |
Vientisopimuksen arvo: vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksama tai sen puolesta maksettava kokonaismäärä jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa. |
h) |
Lopullinen maksusitoumus: sitoumus, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla. |
i) |
Takuumaksukausi: ajanjakso, joka alkaa noteerauspäivästä ja päättyy sopimuksen tekopäivään. |
j) |
Ensimmäinen polttoainelataus: lataus, joka koostuu enintään alun perin asennettavasta ytimestä sekä kahdesta seuraavasta uudelleenlatauksesta, jotka saavat yhdessä muodostaa enintään kaksi kolmasosaa ytimestä. |
k) |
Koron kertymäkausi: ajanjakso, jonka aikana korkoa kertyy (eli ensimmäisestä maksusta pääoman viimeiseen takaisinmaksuun: nostoaika + takaisinmaksuaika). |
l) |
Korkotuki: hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välinen järjestely, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi. |
m) |
Puiteluotto: kaikenlaiset vientiluottojen kehykset, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia. |
n) |
Paikalliskustannukset: kustannukset sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota. |
o) |
Markkinaviitearvoihin perustuva toimi: toimi, jossa viimeiset velalliset/takaajat ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista |
p) |
Vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu: vuotuiseksi muunnettu keskimääräinen maksukyvyttömyysaste (määriteltynä keskeisten akkreditoitujen CRA:iden julkaisemien kumulatiivisten maksukyvyttömyysasteiden perusteella) tiettyä luokitusta ja kokonaiskestoa (koko toimen painotettua keskimääräistä elinaikaa) kohti mukautettuna oletetun tappio-osuuden ja menojen kuormituslisän perusteella osallistujien sopimien käytäntöjen mukaisesti. |
q) |
Nimetty joukkolaina tai CDS: täsmälleen saman velallisen/takaajan markkinaviitearvovälineet kuin tuettavassa toimessa. |
r) |
Pelkkä takuuturva: hallituksen myöntämä tai sen puolesta myönnettävä julkinen tuki, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea. |
s) |
Lähiyksikkö: Lähiyksikköä koskevilla viittauksilla ei tarkoiteta täsmälleen saman luotonsaajan viitearvovälineitä kuin tuettavassa toimessa vaan siihen etuyhteydessä olevan luotonsaajan viitearvovälineitä. Jos velallisella ei ole noteerattuja joukkolainoja tai CDS:iä ja jos velallisen organisaatiorakenteeseen kuuluu emo-, tytär- tai sisaryhtiö, jolla on liikkeessä joukkolainoja tai CDS:iä, kyseisiä nimettyjä joukkolainoja tai CDS:iä voidaan 21 artiklan c kohdan mukaisesti käyttää samoin kuin jos velallinen itse olisi laskenut ne liikkeeseen, jos
|
t) |
Takaisinmaksuaika: ajanjakso, joka alkaa tässä liitteessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä |
u) |
Luoton alkamisajankohdalla tarkoitetaan seuraavaa:
|
v) |
Sidottu tuki: tuki, joka on tosiasiallisesti (oikeudellisesti tai käytännössä) sidottu tuotteiden ja/tai palveluiden hankintaan rahoituksen myöntävästä maasta ja/tai rajallisesta määrästä maita. Siihen kuuluvat lainat, lahjoitukset tai yhdistelmärahoitus, joiden lahja-aste on suurempi kuin nolla prosenttia. Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen ”sitomisesta” virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 30 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä tekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista. |
w) |
Sitomaton tuki: tuki, johon sisältyvät lainat ja lahjoitukset ovat täysimääräisesti ja vapaasti käytettävissä hankintojen tekemiseen mistä tahansa maasta. |
x) |
Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika: aika, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta. |
(1) Sellaisena kuin se on määritelty OECD:n yleissopimuksen 5 artiklassa.
(2) Maailmanpankin määritelmä, joka perustuu asukasta kohti laskettuun bruttokansantuloon.
(3) Järjestelyä sovellettaessa ilmaus ”voimalaitos” kattaa kokonaiset voimalaitokset tai niiden osat, mukaan luettuina kaikki laitoksen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen. Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuoliseen maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista).
(4) Maan asemaa tarkastellaan vuosittain sen mukaan, 1) onko se korkean tulotason maa (Maailmanpankin vuosittain määrittelemän asukasta kohti lasketun bruttokansantulon mukaan), 2) onko se OECD:n jäsen ja 3) kuuluuko se euroalueeseen. Maan luokittelu 21 artiklan c kohdan mukaisesti korkean tulotason OECD-maaksi tai korkean tulotason euroalueen maaksi sekä tällaisen luokittelun poistaminen tulee voimaan vasta sen jälkeen, kun maan tulotason luokitus (korkean tulotason maa tai muu) on pysynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. Muutos maan luokittelussa korkean tulotason OECD-maaksi tai korkean tulotason euroalueen maaksi sekä tällaisen luokittelun poistaminen sen vuoksi, että sen tilanne OECD:n jäsenyyden tai euroalueeseen kuulumisen kannalta muuttuu, tulee voimaan välittömästi maiden aseman vuotuisen tarkastelun yhteydessä.
(5) Sen arviointi, sovelletaanko monenväliseen tai alueelliseen instituutioon sijaintimaassaan yleensä luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, tehdään liitteessä VIII vahvistettujen perusteiden perusteella. Osallistujien on pidettävä yllä luetteloa perusteet täyttävistä instituutioista, joihin sen vuoksi sovelletaan markkinaviitearvoihin perustuvista toimista laskutettavaa takuumaksua.
(6) Omaisuusvakuudellisessa toimessa ensisijaisen takauksen on koskettava rahoitettavaa omaisuutta; ja leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin.
(7) Hankerahoitustoimessa toimeen on kuuluttava tavaroiden tai palvelujen vienti (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattomalle hankeyhtiölle, ja 1) luotonantaja hyväksyy hankeyhtiön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja 2) luotonantaja hyväksyy hankeyhtiön varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena.
(8) Tämän 25 prosentin perusteen katsotaan täyttyvän, jos muusta kuin käteisosuudesta toimessa, jossa on ainoastaan yksi vientiluottolaitoksen kattama pankki, on kattamatonta vähintään 25 prosenttia. Tällaisten toimien on täytettävä kaikki muut 1 kohdan perusteet, mukaan lukien tässä luetelmakohdassa vahvistetut tasavertaisuusmääräykset.
(9) Kun velallinen/takaaja on saanut luokituksen useammalta kuin yhdeltä akkreditoiduilta CRA:lta, velalliseen (tai takaajaan) sovelletaan parasta saatavilla olevaa ulkomaanvaluuttaista luokitusta etuoikeutetun vakuudettoman lainan pohjalta. Sihteeristö laatii luettelon akkreditoiduista CRA:ista ja ylläpitää sitä.
(10) Jos asianomaisella nimetyllä yksiköllä, johon sovelletaan markkinaviitearvoja, ei ole akkreditoidun CRA:n antamaa luokitusta, tulokseksi saatavaa markkinahintaa pidetään TCMB-mallilla määritettyä vastaavaa hintaa alempana. Tällaisessa tapauksessa osallistujan on tehtävä 44 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.
(11) Takuumaksuihin, joita laskutetaan toimista, joilla on kolmannen osapuolen myöntämä takuu, jonka tarjoaa luokkaan 0 luokitellusta, korkean tulotason OECD-maasta tai korkean tulotason euroalueen maasta oleva velallinen taikka monenvälinen tai alueellinen instituutio, jonka katsotaan täyttävän liitteessä VIII vahvistetut perusteet, sovelletaan 21 artiklan c kohdassa määrättyjä vaatimuksia.
(12) Kun takuun on myöntänyt kolmas osapuoli, sovellettava maariskiluokitus ja ostajariskiluokka on määritettävä saman yksikön eli velallisen tai takaajan perusteella.
(13) Hallinnollisista syistä joitakin maita, jotka soveltuvat luokiteltaviksi johonkin kahdeksasta maariskiluokasta, ei mahdollisesti ole luokiteltu, jos ne eivät tavallisesti saa julkisesti tuettuja vientiluottoja. Osallistujat voivat soveltaa tällaisiin luokittelemattomiin maihin vapaasti tarkoituksenmukaiseksi katsomaansa maariskiluokitusta.
(14) Ostajien luokittelusääntöjen on katsottava tarkoittavan suotuisinta sovellettavissa olevaa luokitusta, eli esimerkiksi valtio-ostajalle voidaan antaa heikompi ostajariskiluokitus.
(15) Valtion luottoriskiä parempaan (SOV+) ostajariskiluokkaan liittyvät vähimmäistakuumaksut ovat 10 prosenttia pienemmät kuin valtio-ostajan riskiluokkaan (CC0) liittyvät vähimmäistakuumaksut.
(16) Jos useampi kuin yksi akkreditoitu CRA on luokitellut muun kuin valtiolainaajan, ilmoitus on tehtävä ainoastaan, jos ostajariskiluokitus on korkeampi kuin korkein CRA:n myöntämä luokitus.
(17) Maailmanpankin vuosittaiseen maaluokittelutarkistukseen perustuen käytetään henkeä kohden laskettua bruttokansantuloa (BKTL) määriteltäessä kelpoisuutta sidottuun apuun. Kynnysarvot ovat nähtävillä OECD:n verkkosivuilla (https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/arrangement-and-sector-understandings/financing-terms-and-conditions/).
(18) Koska uusista CIRR-säännöistä on sovittu, DDR:n laskenta 36 artiklan a kohdassa määrätyllä tavalla on väliaikaista ennen osallistujien keskustelujen jatkamista.
(19) Jos voimalaitos käyttää polttoaineenaan maakaasua, sen hiili-intensiteetin oletetaan olevan huomattavasti alhaisempi.
(20) Boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muunnon hyötysuhde = (tuodun höyryn nettolämpö / polttoaineen lämpöarvo [LHV]) (× 100 %).
(21) Kaasuttimen tehokkuus = (kaasun lämpöarvo käytettyä polttoainekiloa kohden / yhden polttoainekilon keskimääräinen nettolämpöarvo (LHV) (× 100 %).
(22) IPCC Fourth Assessment Report: Climate Change 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html.
(23) Yhdistetyn lämmön- ja energiantuotantojärjestelmän kokonaistehokkuus (
(24) Tämä hankeluokka lakkautetaan 30. kesäkuuta 2024 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. Samalla sopimuspuolet tarkastelevat siihen mennessä laadittuja kansainvälisiä standardeja ja päättävät niiden sisällyttämisestä tähän kohtaan.
(25) Alukset jätetään tämän hanketyypin ulkopuolelle kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta, elleivät sopimuspuolet toisin sovi.
(26) Tämän lisäyksen ehtojen mukaan tukikelpoisia täsmennettyjä raideliikennejärjestelmiä ovat 1) kaiken tyyppiset rautatieliikennejärjestelmät, 2) johdinautoliikennejärjestelmät, 3) kaapelivaunuliikennejärjestelmät. Vapaa-ajan toimintaan, kuten lasketteluun, liittyvät kaapelivaunuliikennejärjestelmät eivät ole tukikelpoisia tämän lisäyksen mukaisesti.
(27) Esimerkkiluettelo asiaan liittyvästä infrastruktuurista: ohjausjärjestelmät (merkinanto- ja muut tietotekniikkajärjestelmät), sähköistäminen, radat, ilmajohtimet ja -kaapelit, pylväät, akkujen latausinfrastruktuuri, vetytankkausinfrastruktuuri ja asianomaiset rakennustyöt.
(28) Tämä hankeluokka lakkautetaan 30. kesäkuuta 2024 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. Samalla sopimuspuolet tarkastelevat siihen mennessä laadittuja kansainvälisiä standardeja ja päättävät niiden sisällyttämisestä tähän kohtaan. Sopimuspuoli voi toimittaa tähän hankeluokkaan kuuluvan ehdotuksen 30. kesäkuuta 2025 asti edellyttäen, että sopimuspuoli ilmoittaa muille sopimuspuolille 30. kesäkuuta 2024 mennessä, että se valmistautuu esittämään tietyn ehdotuksen.
(29) Tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät kuitenkaan voi olla edullisemmat kuin ydinvoimalaitoksen ehdot.
(30) Vaatimusta puolivuosittaisesta takaisinmaksun etukäteisraportoinnista ei sovelleta ilma-aluksia koskeviin pieniin maksuihin, joissa rahoitettu kokonaismäärä on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (eli vähäinen maksu).
(31) Jos ehdotettu ostajan/luotonsaajan riskiluokitus ylittää kyseisen valtion riskiluokituksen, on annettava selvitys.
(32) Sopimuspuoli, joka ei halua noudattaa tämän lisäyksen 6–8 artiklan mukaista riskinluokitusmenetelmää, soveltaa toimissa, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ostajaan/luotonsaajaan luokitusta ”8” ja ilmoittaa toimesta tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan a kohdan mukaisesti.
(33) Toimiin, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sovelletaan viiden työpäivän määräaikaa.
(34) Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).
(35) Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).
(36) Tässä kyselylomakkeessa ’valtiolla’ tarkoitetaan maata, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin yleissopimuksen luetteloon alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II olevan 2 II jakson mukaisesti. Näihin kysymyksiin on vastattava soveltuvin osin myös valtion sen ”alueen” lainsäädännön perusteella, jossa asianomainen lentokaluston käyttäjä (tai muu lisäyksessä II olevan 35 artiklan b kohdassa tarkoitettu asiaankuuluva elin) sijaitsee, ja ”kansallisen lainsäädännön” on tulkittava käsittävän myös alueellista lainsäädäntöä koskevat viittaukset.
(37) Tässä kyselylomakkeessa ’kansallisella lainsäädännöllä’ tarkoitetaan valtion kaikkea kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien mutta ei pelkästään perustuslaki ja sen muutokset sekä mahdolliset liittovaltion, osavaltioiden ja hallintoalueiden lait ja asetukset.
(38) Esimerkiksi i) sopimukset ovat ensisijaisia muuhun lainsäädäntöön nähden valtion X perustuslain tai vastaavan puitelainsäädännön perusteella tai ii) valtiossa X edellytetään lainsäädännön antamista, ja siinä on nimenomaisesti säädetty Kapkaupungin yleissopimuksen ja/tai muun vastaavan syrjäyttävän lainsäädännön ensisijaisuudesta tai iii) Kapkaupungin yleissopimus tai sen täytäntöönpanolainsäädäntö on a) muuta lainsäädäntöä täsmällisempää (lex specialis derogat legi generali), ja/tai b) vahvistettu myöhemmin kuin muu lainsäädäntö (lex posterior derogat legi priori), ja on sen vuoksi ensisijainen tällaiseen muuhun lainsäädäntöön nähden.
(39) Esimerkiksi onko mitään syitä, joiden vuoksi yleissopimuksessa, myös toimivaltaa koskevissa julistuksissa, velkojille myönnettyjen oikeuksien ja oikeussuojakeinojen ei voitaisi katsoa olevan a) tehokkaita tai b) riittäviä sellaisinaan, jotta niitä voitaisiin pätevästi käyttää valtiossa?
(40) Yksi esimerkki tässä kysymyksessä tarkoitetusta hallinnollisesta toimesta on se, ettei valtio ole ottanut käyttöön menettelyjä tai luonut edellytyksiä yleissopimuksen tai toimivaltaa koskevan julistuksen määräysten toteuttamiseksi. Toinen esimerkki on se, ettei valtion ilma-alusrekisterissä ole käytössä asianmukaista menettelyä rekisterimerkinnän poistamista ja esineen vientiä koskevan peruuttamattoman, kirjatun valtuutuksen rekisteröimiseksi.
(41) Sisällyttäkää selvitykseen mahdolliset aiemmat päätökset, jotka koskevat luotonantajien, soveltuvin osin myös vientiluottolaitosten, oikeuksien vahvistamista.
(42) Kun Libor-korkoon perustuvasta vaihtuvakorkoisesta lainasta vaihdetaan SOFR-korkoon perustuvaan swap-korkolainaan, swap-korkoon lisätään SOFR Libor Basis -käyrän mukainen luottokorjattu spread, joka perustuu luoton painotettuun keskimääräiseen takaisinmaksuaikaan ja valuuttaan. (Yhdysvaltain dollarien osalta: Bloombergin julkaisemana SOFR Libor Basis -käyrä on sivulla IRSB46).
(43) Perusteena Bloombergin 5. maaliskuuta 2021 julkaisema Historical Credit Adjustment – Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden YUS0003M, Index 0.26161.
(*1) Ilmoittakaa 2 000 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ylittävät osuudet 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin monikertoina.
(*2) Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV + 3.
(*3) Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV + 3.
(44) Tyypillisimmin kyseessä on keskuspankin tai valtiovarainministeriön riski. Muiden keskushallinnon yksikköjen kuin valtiovarainministeriön osalta tehdään due diligence -tarkastus, jossa varmistetaan, että yksiköllä on valtion täysi luottamus ja vakuudet.
(45) Markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa ostajariskien kattamiseen tarkoitettujen lisävakuusjärjestelyjen soveltamisesta saatava takuumaksu ei saa olla alempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu.
(46) Takaisinmaksun tiheys, vuotuinen takaisinmaksu = 1, puolivuosittainen takaisinmaksu = 0,5 ja neljännesvuosittainen takaisinmaksu = 0,25.
(47) tli = ist-maksuerän maksupäivä; tsp = alkamispäivä; Dli = ist-maksuerän määrä
(48) Libor-koron lakkauttamisen jälkeen osallistujat sopivat 30. joulukuuta 2022 ottavansa käyttöön kaikkien valuuttojen osalta 100 peruspisteen väliaikaisen marginaalin yhden vuoden ajaksi uusien markkinaviitekorkosääntöjen täytäntöönpanosta alkaen (eli 14. heinäkuuta 2024 saakka) tai kunnes osallistujat voivat sopia vaihtoehdosta.
(49) Jos markkinaviitekorko määritetään uudelleen, kuukausien määrän lasku palautuu nollaan.
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2738/oj
ISSN 1977-0812 (electronic edition)