EUR-Lex Piekļuve Eiropas Savienības tiesību aktiem
Šis dokuments ir izvilkums no tīmekļa vietnes EUR-Lex.
Dokuments 32016R0791
Regulation (EU) 2016/791 of the European Parliament and of the Council of 11 May 2016 amending Regulations (EU) No 1308/2013 and (EU) No 1306/2013 as regards the aid scheme for the supply of fruit and vegetables, bananas and milk in educational establishments
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/791, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, asetusten (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevan tukijärjestelmän osalta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/791, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, asetusten (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevan tukijärjestelmän osalta
EUVL L 135, 24.5.2016., 1./10. lpp.
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
Spēkā
24.5.2016 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 135/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2016/791,
annettu 11 päivänä toukokuuta 2016,
asetusten (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevan tukijärjestelmän osalta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (4) II osan I osaston II luvun 1 jaksossa säädetään kouluhedelmä- ja kouluvihannesjärjestelmästä, sekä koulumaitojärjestelmästä. |
(2) |
Nykyisten koulujärjestelmien soveltamisesta saadut kokemukset yhdessä ulkoisten arviointien päätelmien sekä niiden ja jäsenvaltioissa kohdattujen sosiaalisten vaikeuksien johdosta tehtyjen erilaisten toimintavaihtoehtojen analyysien kanssa osoittavat, että näiden kahden koulujärjestelmän jatkaminen ja lujittaminen on äärimmäisen tärkeää. Nykytilanteessa tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä maitotuotteiden kulutus vähenee erityisesti lasten keskuudessa ja lasten lihavuus lisääntyy pitkälle jalostettuihin ja usein lisäksi runsaasti lisättyjä sokereita, suolaa, rasvaa tai lisäaineita sisältäviin elintarvikkeisiin suuntautuvien kulutustottumusten takia, minkä vuoksi unionin tuella, jolla rahoitetaan tiettyjen maataloustuotteiden toimittamista lapsille oppilaitoksiin, olisi edistettävä tehokkaammin terveitä ruokailutottumuksia ja paikallisten tuotteiden kulutusta. |
(3) |
Eri toimintavaihtoehtojen analyysi osoittaa, että yhdenmukaistettu lähestymistapa yhteisissä oikeudellisissa kehyksissä ja rahoituskehyksissä on sopivin ja tehokkain tapa niiden tavoitteiden saavuttamiseen, joihin yhteisellä maatalouspolitiikalla koulujärjestelmissä pyritään. Tällainen lähestymistapa antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden maksimoida jakelun vaikutus muuttumattomien määrärahojen puitteissa ja tehostaa hallintoa. Kun kuitenkin otetaan huomioon hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit, sekä maidon ja maitotuotteiden, eli tässä asetuksessa määriteltyjen ”kouluhedelmien ja kouluvihannesten” sekä ”koulumaidon”, ja niiden toimitusketjujen erot, tietyt osat olisi pidettävä erillään, kuten kumpaankin järjestelmään tarkoitetut määrärahat. Nykyjärjestelmistä saadun kokemuksen perusteella osallistumisen koulujärjestelmään olisi edelleen oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista. Kun otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden erilaiset kulutustottumukset, osallistuvien jäsenvaltioiden ja alueiden olisi voitava valita strategioidensa puitteissa tuotteet, joita ne haluavat jakaa niiden tuotteiden joukosta, joiden toimittamista lapsille oppilaitoksiin voidaan tukea. Jäsenvaltiot voisivat myös harkita kohdennettujen toimenpiteiden toteuttamista maidonkulutuksen jatkuvan laskun katkaisemiseksi kohderyhmässä. |
(4) |
On havaittu, että erityisesti tuoreiden hedelmien ja vihannesten ja kulutukseen tarkoitetun maidon kulutus on laskusuunnassa. Sen vuoksi on aiheellista keskittää koulujärjestelmissä tapahtuva jakelu ensisijaisesti näihin tuotteisiin. Tämä auttaisi myös keventämään koulujen organisatorista rasitetta ja lisäämään jakelun vaikutusta muuttumattomien määrärahojen puitteissa, ja se olisi linjassa nykyisen käytännön kanssa, koska nämä tuotteet ovat nykyisissä järjestelmissä eniten jaettuja tuotteita. Kalsiumin saantia koskevien ravitsemussuositusten noudattamiseksi ja tiettyjen tuotteiden kulutuksen edistämiseksi tai alueellaan asuvien lasten erityisiin ravitsemustarpeisiin vastaamiseksi ja maidon sisältämään laktoosiin liittyvän laktoosi-intoleranssin yleistymisen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava jakaa lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältämättömiä muita maitotuotteita, esimerkiksi jogurttia ja juustoa, joilla on myönteisiä vaikutuksia lasten terveydelle edellyttäen, että ne jo jakavat kulutukseen tarkoitettua maitoa tai sen laktoositonta versiota. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava jakaa hedelmä- ja vihannesjalostetuotteita edellyttäen, että ne jo jakavat hedelmä- ja vihannesjalostetuotteita. Olisi myös pyrittävä varmistamaan paikallisten ja alueellisten tuotteiden jakelu. Jos jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena koulujärjestelmän tavoitteiden ja niiden strategioissa esitettyjen päämäärien saavuttamiseksi, niiden olisi voitava täydentää edellä mainittujen tuotteiden jakelua tietyillä muilla maitotuotteilla ja maitopohjaisilla juomilla. Kaikkiin näihin tuotteisiin olisi voitava myöntää unionin tukea kokonaisuudessaan. Muiden kuin maataloustuotteiden osalta tätä tukea olisi kuitenkin voitava myöntää ainoastaan maitoainesosalle. Komissiolle olisi tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja sen varmistamiseksi, että jaettavat tuotteet ovat koulujärjestelmän tavoitteiden mukaisia, siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tässä asetuksessa esitettyä luetteloa arominvahventeista, joita koskee poikkeus, sekä määritetään. lisätyn sokerin, lisätyn suolan ja lisätyn rasvan enimmäispitoisuudet jalostetuissa tuotteissa. |
(5) |
Jakelun tueksi tarvitaan koulutuksellisia liitännäistoimenpiteitä, jotta koulujärjestelmän avulla voidaan saavuttaa sen lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet, jotka ovat tiettyjen maataloustuotteiden kulutuksen lisääminen ja ruokavalioiden muovaaminen terveellisemmiksi. Tällaisten toimenpiteiden tärkeys huomioon ottaen niitä olisi käytettävä kouluhedelmien ja kouluvihannesten sekä koulumaidon jakelun tukemiseen. Koulutukselliset liitännäistoimenpiteet ovat keskeinen väline, jonka avulla lapset saavat uuden suhteen maatalouteen ja unionin erilaisiin, erityisesti heidän alueellaan tuotettuihin maataloustuotteisiin esimerkiksi ravitsemusasiantuntijoiden ja maanviljelijöiden avulla. Jotta koulujärjestelmässä asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus sisällyttää toimenpiteisiinsä useammanlaisia maataloustuotteita sekä muita paikallisia, alueellisia tai kansallisia erikoisuuksia, kuten hunaja, oliivit ja oliiviöljy. |
(6) |
Jäsenvaltioiden olisi terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi varmistettava, että niiden terveys- ja ravitsemusasioista vastaavat kansalliset viranomaiset osallistuvat asianmukaisesti toimitettavia tuotteita koskevan luettelon laatimiseen tai että kyseiset viranomaiset antavat tälle luettelolle asianmukaisen luvan kansallisten menettelyjen mukaisesti. |
(7) |
Unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja koulujärjestelmän täytäntöönpanon helpottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden kustannusten ja/tai toimenpiteiden yksilöimistä, joihin voidaan myöntää unionin tukea. |
(8) |
Unionin tuki olisi myönnettävä erikseen kouluhedelmien ja kouluvihannesten sekä koulumaidon osalta jakeluun liittyvän vapaaehtoisen lähestymistavan mukaisesti. Tätä tukea olisi myönnettävä kullekin jäsenvaltiolle ottaen huomioon kyseisessä jäsenvaltiossa asuvien 6–10-vuotiaiden lasten lukumäärä ja kyseisen jäsenvaltion alueiden kehitysaste siten, että varmistetaan suuremman tuen myöntäminen vähemmän kehittyneille alueille, pienille Egeanmeren saarille ja syrjäisimmille alueille, koska näillä alueilla on rajalliset mahdollisuudet monipuolistaa maataloustuotantoaan ja niillä on usein mahdotonta löytää tiettyjä tuotteita, mikä nostaa kuljetus- ja varastointikustannuksia. Lisäksi, jotta jäsenvaltiot voisivat säilyttää nykyisten koulumaitojärjestelmiensä laajuuden ennallaan, ja muiden jäsenvaltioiden rohkaisemiseksi jakamaan maitoa, nämä kriteerit on koulumaidon osalta aiheellista yhdistää maidon ja maitotuotteiden toimittamista lapsille koskevan unionin tuen aiempaan käyttöön, lukuun ottamatta Kroatiaa, jolle on määritettävä erityismäärä. |
(9) |
Hyvän hallintotavan ja moitteettoman talousarviohallinnon vuoksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua tukikelpoisten tuotteiden jakeluun, olisi toimitettava joka vuosi unionin tukea koskevat pyynnöt. |
(10) |
Kansallisen tai alueellisen strategian olisi oltava edellytyksenä jäsenvaltion osallistumiselle koulujärjestelmään. Jäsenvaltion, joka haluaa osallistua järjestelmään, olisi esitettävä strateginen asiakirja, joka kattaa kuuden vuoden ajanjakson ja jossa määritetään sen omat painopisteet. Jäsenvaltioiden olisi voitava päivittää strategioitaan säännöllisesti erityisesti painopisteiden tai tavoitteiden arviointien ja uudelleenarvioinnin sekä järjestelmiensä onnistumisen perusteella. Strategioissa voidaan myös eritellä koulujärjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä osatekijöitä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat tehostaa hallinnointia, muun muassa tukihakemusten osalta. |
(11) |
Koulujärjestelmää koskevan tietoisuuden edistämiseksi ja unionin tuen näkyvyyden lisäämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden velvollisuutta tiedottaa selkeästi järjestelmän täytäntöönpanoa varten myönnetystä unionin tuesta, myös viestintävälineiden sekä tarvittaessa yhteisen tunnuksen tai graafisten elementtien osalta. |
(12) |
Koulujärjestelmän näkyvyyden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi selitettävä strategiassaan, kuinka ne aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun unionin järjestelmästä rahoitettavat tuotteet kulutetaan muiden oppilaitoksissa lapsille tarjottavien aterioiden yhteydessä. Sen varmistamiseksi, että unionin järjestelmän koulutuksellinen tarkoitus täyttyy ja tehoaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä säännöistä, jotka koskevat unionin järjestelmästä rahoitettavien tuotteiden jakelua suhteessa muihin oppilaitoksissa tarjottaviin aterioihin ja niiden valmistukseen. |
(13) |
Sen arvioimiseksi, onko koulujärjestelmällä ollut vaikutusta jäsenvaltioissa, unionin olisi rahoitettava saavutettuja tuloksia koskevia seuranta- ja arviointitoimia, joissa kiinnitetään erityistä huomiota kulutustottumusten muutoksiin keskipitkällä aikavälillä. |
(14) |
Yhteisrahoitusperiaate olisi poistettava hedelmien ja vihannesten koulujakelulta. |
(15) |
Tämä asetus ei saisi vaikuttaa alueellisen tai paikallisen toimivallan jakoon jäsenvaltioissa. |
(16) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 (5) olisi näin ollen muutettava vastaavasti. Lukuvuoden jaksotuksen huomioon ottamiseksi uusia sääntöjä olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 2017, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttaminen
Muutetaan asetus (EU) N:o 1308/2013 seuraavasti:
1) |
Korvataan II osan I osaston II luvun 1 jakso seuraavasti:
22 artikla Kohderyhmä Tukiohjelma, jolla pyritään parantamaan maataloustuotteiden jakelua ja lasten ruokailutottumuksia, on suunnattu lapsille, jotka käyvät säännöllisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimissa tai tunnustamissa päiväkodeissa, esikouluissa ja ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitoksissa. 23 artikla Tuki kouluhedelmien ja kouluvihannesten ja koulumaidon toimittamista, koulutuksellisia liitännäistoimenpiteitä ja niihin liittyviä kustannuksia varten 1. Unionin tukea myönnetään 22 artiklassa tarkoitetuissa oppilaitoksissa olevien lasten hyväksi:
Neuvosto vahvistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti rajat unionin tuen osuudelle, joka kattaa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet ja kustannukset. 2. Tässä jaksossa tarkoitetaan:
3. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua 1 kohdan nojalla vahvistettuun tukijärjestelmään, jäljempänä ’koulujärjestelmä’, ja jotka pyytävät vastaavaa unionin tukea, on kansalliset olosuhteet huomioon ottaen asetettava etusijalle tuotteet, jotka kuuluvat joko toiseen tai molempiin seuraavista ryhmistä:
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat kuitenkin tiettyjen tuotteiden kulutuksen edistämiseksi ja/tai alueellaan asuvien lasten erityisiin ravitsemustarpeisiin vastaamiseksi päättää jommankumman tai molempien seuraavien tuotteiden jakelusta:
5. Lisäksi jäsenvaltiot voivat täydentää 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden jakelua liitteessä V luetelluilla tuotteilla, jos ne pitävät sitä tarpeellisena koulujärjestelmän tavoitteiden ja 8 kohdassa tarkoitetuissa strategioissa esitettyjen päämäärien saavuttamiseksi. Tällöin unionin tukea maksetaan ainoastaan jaetun tuotteen maitoainesosalle. Kyseisen maitoainesosan on liitteessä V olevan luokan I tuotteiden osalta oltava vähintään 90 painoprosenttia ja liitteessä V olevan luokan II tuotteiden osalta vähintään 75 painoprosenttia. Neuvosto vahvistaa unionin maitoainesosan tuen tason SEUT 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 6. Koulujärjestelmässä jaettavat tuotteet eivät saa sisältää mitään seuraavista:
Poiketen siitä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, saatuaan terveys- ja ravitsemusasioista vastaavilta kansallisilta viranomaisiltaan asianmukaisen luvan kansallisten menettelyjensä mukaisesti, että 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut tukikelpoiset tuotteet saavat sisältää vähäisiä määriä lisättyä sokeria, lisättyä suolaa ja/tai lisättyä rasvaa. 7. Tämän artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden lisäksi jäsenvaltiot voivat päättää sisällyttää koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin muita maataloustuotteita, erityisesti 1 artiklan 2 kohdan g ja v alakohdassa lueteltuja tuotteita. 8. Koulujärjestelmään osallistumisen ehtona on, että jäsenvaltio laatii ennen koulujärjestelmään osallistumistaan ja sen jälkeen kuuden vuoden välein kansallisen tai alueellisen tason strategian järjestelmän täytäntöönpanoa varten. Viranomainen, joka on vastuussa strategian laatimisesta kansallisella tai alueellisella tasolla, voi muuttaa strategiaa erityisesti seurannan ja arvioinnin sekä saavutettujen tulosten perusteella. Strategiassa on ainakin määriteltävä tarpeet, tarpeiden tärkeysjärjestys, kohderyhmä, saavutettaviksi odotetut tulokset ja, jos saatavilla, määrälliset tavoitteet verrattuna lähtötilanteeseen, ja vahvistettava näiden tavoitteiden saavuttamiseen parhaiten soveltuvat välineet ja toimet. Strategia voi sisältää järjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä erityisiä osatekijöitä, joiden tavoitteena on muun muassa yksinkertaistaa koulujärjestelmän hallintoa. 9. Jäsenvaltioiden on vahvistettava strategioissaan luettelo kaikista tuotteista, joita koulujärjestelmässä toimitetaan joko tavanomaisessa jakelussa tai koulutuksellisten liitännäistoimenpiteiden yhteydessä. Lisäksi niiden on varmistettava, että niiden terveys- ja ravitsemusasioista vastaavat kansalliset viranomaiset osallistuvat asianmukaisesti kyseisen luettelon laatimiseen tai että kyseiset viranomaiset antavat tälle luettelolle asianmukaisen luvan kansallisten menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 kohdan soveltamista. 10. Jotta koulujärjestelmällä olisi vaikutusta, jäsenvaltioiden on päätettävä myös koulutuksellisista liitännäistoimenpiteistä; niihin voi kuulua muun muassa toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään luomaan lapsille uusi suhde maatalouteen esimerkiksi maatilavierailujen kaltaisin toimin, ja 7 kohdassa tarkoitettujen useammanlaisten maataloustuotteiden jakelua. Nämä toimenpiteet voidaan myös suunnitella opettamaan lapsia asiaan liittyvistä aiheista, kuten terveellisistä ruokailutottumuksista, paikallisista elintarvikeketjuista, luonnonmukaisesta viljelystä, kestävästä tuotannosta tai ruuan haaskaamisen välttämisestä. 11. Jäsenvaltioiden on valittava jaettavat tai koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin sisällytettävät tuotteensa sellaisten objektiivisten perusteiden mukaan, joihin on kuuluttava yksi tai useampi seuraavista: terveys- ja ympäristönäkökohdat, kausiluonteisuus, vaihtelevuus tai paikallisten tai alueellisten tuotteiden saatavuus, asettaen etusijalle, niin pitkälle kuin se on mahdollista toteuttaa, unionista peräisin olevat tuotteet. Jäsenvaltiot voivat edistää erityisesti paikallisia tai alueellisia hankintoja, luonnonmukaisia tuotteita, lyhyitä toimitusketjuja tai ympäristöhyötyjä ja tarvittaessa asetuksella (EU) N:o 1151/2012 perustettujen laatujärjestelmien nojalla tunnustettuja tuotteita. Jäsenvaltiot voivat harkita asettavansa strategioissaan etusijalle kestävyyttä ja reilua kauppaa koskevat näkökohdat. 23 a artikla Rahoitussäännökset 1. Rajoittamatta tämän artiklan 4 kohdan säännösten soveltamista, koulujärjestelmän mukainen tuki 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteiden jakelua, koulutuksellisia liitännäistoimenpiteitä ja asiaan liittyviä kustannuksia varten ei saa olla lukuvuotta kohden suurempi kuin 250 miljoonaa euroa. Tämän enimmäismäärän puitteissa ne saavat olla enintään:
2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu tuki jaetaan jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon seuraavat seikat:
Asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetuilla määrärahoilla on varmistettava suuremman tuen myöntäminen SEUT 349 artiklassa luetelluille syrjäisimmille alueille, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisten alueiden erityistilanne tuotteiden hankinnan alalla ja edistää tuotteiden hankintaa maantieteellisesti toisiaan lähellä sijaitsevien syrjäisimpien alueiden välillä. Tässä kohdassa säädettyjen perusteiden soveltamisesta johtuvilla koulumaitoa koskevilla määrärahoilla on varmistettava, että kaikilla jäsenvaltioilla on oikeus saada jokaista ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun ikäryhmään kuuluvaa lasta kohden vähintään unionin tuen vähimmäismäärä. Vähimmäismäärä ei saa olla alhaisempi kuin unionin tuen keskimääräinen käyttö lasta kohden kaikissa jäsenvaltioissa ennen 1 päivää elokuuta 2017 sovelletussa koulumaitojärjestelmässä. Neuvosto hyväksyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimenpiteet, joilla vahvistetaan unionin kouluhedelmiä ja vihanneksia sekä koulumaitoa koskevan tuen lopulliset ja alustavat määrärahat sekä uudelleen jakaminen. 3. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua koulujärjestelmään, on toimitettava joka vuosi unionin tukea koskeva pyyntö, jossa täsmennetään kouluhedelmien ja kouluvihannesten osalta pyydetty määrä ja koulumaidon osalta pyydetty määrä, jonka ne haluavat jakaa. 4. Ylittämättä 1 kohdassa säädettyä 250 miljoonan euron enimmäismäärää, jokainen jäsenvaltio voi kerran lukuvuodessa siirtää enintään 20 prosenttia jommistakummista alustavista määrärahoistaan. Tätä prosenttiosuutta voidaan korottaa 25 prosenttiin niiden jäsenvaltioiden osalta, joilla on SEUT 349 artiklassa lueteltuja syrjäisimpiä alueita, ja muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun jäsenvaltion on tarpeen puuttua erityiseen markkinatilanteeseen koulujärjestelmän kattamalla alalla, kun se on erityisen huolissaan jommankumman tuoteryhmän alhaisesta kulutuksesta, tai muiden yhteiskunnan muutosten vuoksi. Siirrot voidaan tehdä joko:
Kolmannen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja siirtoja ei voida tehdä alustavasta määrärahasta sen tuoteryhmän osalta, jolle asianomainen jäsenvaltio pyytää määrää, joka ylittää sen alustavan määrärahan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle alustavien määrärahojen välisten siirtojen määrä. 5. Koulujärjestelmä ei vaikuta unionin lainsäädännön mukaisten erillisten kansallisten koulujärjestelmien soveltamiseen. Edellä 23 artiklassa säädettyä unionin tukea voidaan käyttää olemassa olevien kansallisten kouluhedelmiä ja kouluvihanneksia sekä koulumaitoa koskevien koulujärjestelmien tai koulujakelujärjestelmien soveltamisalan laajentamiseksi tai toimivuuden lisäämiseksi, mutta se ei saa korvata näiden olemassa olevien kansallisten järjestelmien rahoitusta, lukuun ottamatta aterioiden ilmaisjakelua lapsille oppilaitoksiin. Jos jäsenvaltio päättää laajentaa olemassa olevan kansallisen koulujärjestelmän soveltamisalaa tai lisätä sen toimivuutta hakemalla unionin tukea, sen on ilmoitettava 23 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa strategiassa, miten tämä saavutetaan. 6. Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen lisäksi kansallista tukea koulujärjestelmän rahoittamiseksi. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tätä tukea asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai muilla yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla. 7. Unioni voi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 6 artiklan mukaisesti rahoittaa myös tiedotus-, julkistamis-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka liittyvät koulujärjestelmään, mukaan luettuina toimet, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta järjestelmän tavoitteista, ja asiaan liittyviä verkottumistoimenpiteitä, joilla pyritään vaihtamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä järjestelmän täytäntöönpanon ja hallinnon helpottamiseksi. Komissio voi tämän asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti kehittää yhteisen tunnuksen tai graafisia elementtejä lisätäkseen koulujärjestelmän näkyvyyttä. 8. Koulujärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on koulutiloissa tai muissa asiaankuuluvissa paikoissa julkistettava järjestelmään osallistumisensa ja tiedotettava unionin antamasta tuesta. Jäsenvaltiot voivat käyttää kaikkia soveltuvia viestintävälineitä, joihin voi kuulua julisteita, asiaa koskevia verkkosivustoja, graafista tiedotusaineistoa ja tiedotus- ja valistuskampanjoita. Jäsenvaltioiden on varmistettava unionin koulujärjestelmän lisäarvo ja näkyvyys suhteessa oppilaitoksissa tarjottaviin muihin aterioihin. 24 artikla Siirretty säädösvalta 1. Lasten terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että koulujärjestelmän mukainen tuki kohdistetaan 22 artiklassa tarkoitettuun kohderyhmään kuuluviin lapsiin, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat seuraavia:
2. Unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun käytön varmistamiseksi ja koulujärjestelmän täytäntöönpanon helpottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti
3. Tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti 23 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetun keinotekoisten arominvahventeiden luettelon täydentämiseksi. Jotta varmistetaan, että 23 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti jaettavat tuotteet vastaavat koulujärjestelmän tavoitteita, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti niiden lisätyn sokerin, lisätyn suolan ja lisätyn rasvan enimmäispitoisuuksien määrittämiseksi, jotka jäsenvaltio voi sallia 23 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan nojalla ja jotka ovat teknisesti välttämättömiä jalostettujen tuotteiden valmistamiseksi tai tuottamiseksi, enimmäispitoisuuksien määrittämiseksi. 4. Koulujärjestelmää koskevan tietoisuuden edistämiseksi sekä unionin tuen näkyvyyden lisäämiseksi siirretään komissiolle valta antaa 227 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa velvoitetaan koulujärjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot tiedottamaan selkeästi siitä, että ne saavat unionin tukea järjestelmän täytäntöönpanoa varten, myös seuraavien osalta:
5. Unionin järjestelmän lisäarvon ja näkyvyyden varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, joita sovelletaan tuotteiden jakeluun suhteessa muihin oppilaitoksissa tarjottaviin aterioihin. 6. Koska on tarpeen varmistaa, että unionin tuki heijastuu hintaan, jolla tuotteet ovat koulujärjestelmässä saatavilla, siirretään komissiolle valta antaa 227 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan selvittämään strategioissaan, miten tämä saavutetaan. 25 artikla Täytäntöönpanovallan käyttäminen tarkastelumenettelyä noudattaen Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa tämän jakson soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat muun muassa:
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 229 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. (*) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).”;" |
2) |
Korvataan 217 artikla seuraavasti: ”217 artikla Lapsille jaettavien tuotteiden kansalliset tuet Jäsenvaltiot voivat myöntää kansallista tukea 23 artiklassa tarkoitettujen tukikelpoisten tuoteryhmien toimittamiseen lapsille oppilaitoksissa, kyseisiä tuotteita koskeviin koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin ja 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin asiaan liittyviin kustannuksiin. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai muilla yksityissektorilta saatavilla rahoitusosuuksilla.”: |
3) |
Lisätään 225 artiklaan alakohdat seuraavasti:
|
4) |
Korvataan liite V seuraavasti: ”LIITE V 23 ARTIKLAN 5 KOHDASSA TARKOITETUT TUOTTEET Luokka I
Luokka II Hapatetut tai ilman hapatetta valmistetut hedelmää sisältävät maitotuotteet, luontaisilla aromeilla maustetut tai maustamattomat”. |
2 artikla
Muutos asetukseen (EU) N:o 1306/2013
Korvataan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:
”d) |
unionin rahoitusosuus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 220 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jotka liittyvät eläintauteihin ja kuluttajien luottamuksen menetykseen.”. |
3 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä, sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2017.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä toukokuuta 2016.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
M. SCHULTZ
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. A. HENNIS-PLASSCHAERT
(1) EUVL C 451, 16.12.2014, s. 142.
(2) EUVL C 415, 20.11.2014, s. 30.
(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. maaliskuuta 2016 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. huhtikuuta 2016.
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).