This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 42010X0527(01)
Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on the active inclusion of young people: combating unemployment and poverty
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta
EUVL C 137, 27.5.2010, p. 1–6
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
27.5.2010 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 137/1 |
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta
2010/C 137/01
NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka
1. PALAUTTAVAT MIELIIN:
asian poliittisen taustan, joka on esitetty tämän päätöslauselman liitteessä, erityisesti
— |
nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman (1). |
— |
köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY. |
2. OTTAVAT HUOMIOON SEURAAVAA:
— |
Solidaarisuus kuuluu Euroopan unionin perusarvoihin. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat näin ollen eurooppalaisten yhteiskuntamallien keskeisiä tavoitteita. |
— |
Nuorten aktiivinen osallisuus merkitsee, että yhdistetään toisiinsa riittävä tulotuki, integroitumista edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saanti. |
— |
Lissabonin strategiassa asetettuja tavoitteita luoda enemmän ja parempia työpaikkoja ja poistaa köyhyys vuoteen 2010 mennessä, eurooppalaisen nuorisosopimuksen tavoitteet mukaan lukien, ei ole saavutettu, joten on jatkettava työtä niihin pääsemiseksi. |
— |
Talous- ja rahoituskriisin kielteiset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen kohdistuvat erityisesti haavoittuvassa asemassa tai syrjäytymisvaarassa oleviin ryhmiin, kuten nuoriin, joiden keskuudessa köyhyys lisääntyy entisestään. |
— |
Yksi tärkeimpiä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisvälineitä on työllistäminen. Eurooppa tarvitsee korkeampaa tuottavuutta ja enemmän laadukasta työllistämistä. Nuorten työssäkäyvien köyhyys (10 prosenttia) (2) on kuitenkin osoitus siitä, että kaikki työpaikat eivät tarjoa riittävää turvaa. |
— |
Nuorisotyöttömyyden taso on huolestuttavan korkea: joka viides alle 25-vuotias on työtön Euroopan unionissa. Lisäksi joka viidettä 18–24-vuotiasta uhkaa köyhyys (2). |
— |
Ikääntyvän väestön muodostama väestörakenteellinen haaste vaatii sukupolvien välisiä toimia ja sukupolvien välistä vuoropuhelua ja yhteisvastuuta. |
3. KATSOVAT SEURAAVAA:
— |
Euroopan unionin sosiaaliset ja taloudelliset edut edellyttävät, että nuorten potentiaalia hyödynnetään täysimääräisesti. |
— |
Siksi on erityisen tärkeää varmistaa nuorten sosiaalinen osallisuus ja yhdenvertaiset mahdollisuudet, jotta he voivat osallistua aktiivisesti ja tasaveroisina talous-, yhteiskunta-, demokraattiseen ja kulttuurielämään, kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin, joilla on vähemmän mahdollisuuksia. |
— |
Työttömyys, köyhyys, sosiaalinen ja taloudellinen syrjäytyminen sekä kaikki syrjinnän muodot ovat nuorten hyvinvoinnin esteitä ja saattavat haitata heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan. Nuorten suurempi osallisuus yhteiskunnassa ja heidän laaja ja aktiivinen osallistumisensa työmarkkinoille yhdistettynä laadukkaan koulutuksen parempaan saatavuuteen sekä asianmukaisiin, paremmin kohdennettuihin sosiaaliseen suojeluun ja sosiaalipalveluihin ovat keskeisiä välineitä köyhyyden vähentämisessä, elämänlaadun parantamisessa ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. |
— |
Investoimalla nuoriin kasvun ja työllisyyden keskeisenä voimavarana ja edesauttamalla heidän sosiaalista osallisuuttaan saataisiin aikaan yhtenäisempi yhteiskunta, jossa kaikilla nuorilla olisi tasavertaiset osallistumismahdollisuudet. |
4. MÄÄRITTÄVÄT SEURAAVAT YLEISET TAVOITTEET:
— |
Helpotetaan nuorten pääsyä työmarkkinoille ja tarjotaan mahdollisuuksia saada turvatumpaa työtä syrjimättömin ehdoin. |
— |
Tarjotaan paremmat mahdollisuudet saada laadukasta koulutusta ja helpotetaan kitkatonta siirtymistä työmarkkinoille yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta tai työttömyydestä ja työmarkkinoiden ulkopuolelta. |
— |
Helpotetaan yksityis-, perhe- ja työelämän yhteensovittamista. |
— |
Ehkäistään nuorten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä sen siirtymistä sukupolvelta toiselle. |
5. VAHVISTAVAT SEURAAVAT PERIAATTEET:
— |
Yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaate ottaen erityisesti huomioon sukupuolten tasa-arvokysymykset ja nuoret, joilla on vähemmän mahdollisuuksia. |
— |
Kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden osallistuminen paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja EU:n tasolla. |
— |
On korostettava nuorisoalan rakenteellista vuoropuhelua, erityisesti nuorisotyöttömyyttä koskevan tämänhetkisen kierroksen tuloksia. |
6. KOROSTAVAT, ETTÄ:
kuten neuvoston 27. marraskuuta 2009 hyväksymissä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuissa puitteissa (2010–2018) todetaan, nuorisoalan tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kaksijakoista lähestymistapaa, jossa on sekä
— |
nuorisoalan erityisaloitteita että |
— |
valtavirtaistamisaloitteita nuorisonäkökulman ottamiseksi huomioon muilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla. |
7. OVAT NÄIN OLLEN YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:
Nuorisonäkökulman valtavirtaistamiseksi muilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla ja – ottaen huomioon nuorisopolitiikkojen lisäarvon – nuorten aktiivista osallisuutta edistävissä toimissa olisi painotettava pääasiassa kahta erityistä uudistettujen puitteiden mukaista toiminnan alaa: ensinnäkin koulutusta ja ammatillista koulutusta ja toiseksi työllisyyttä ja yrittäjyyttä. Tässä suhteessa seuraavat seikat ovat erityisen merkittäviä:
i) |
Edistetään koulutusta ja epävirallista oppimista työllistyvyyden edistämiseksi seuraavalla tavalla:
|
ii) |
Kannustetaan siirtymistä koulutusjärjestelmien piiristä työmarkkinoille nuorten työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen estämiseksi seuraavalla tavalla:
|
iii) |
Edistetään nuorten laadukasta työllisyyttä seuraavalla tavalla:
|
iv) |
Edistetään itsenäistä ammatinharjoittamista ja yrittäjyyttä seuraavalla tavalla:
|
v) |
Jatketaan, kehitetään ja tarvittaessa luodaan tarvittavia toimenpiteitä, joilla taataan riittävän sosiaalisen suojelun ja korkealaatuisten palvelujen, kuten terveydenhoidon, lastenhoidon sekä asumistuen, saanti kiinnittäen erityistä huomiota nuorille perheille tarkoitettujen sosiaalipalvelujen tehostamiseen. |
8. OVAT LISÄKSI YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, ETTÄ:
Avoimen koordinointimenetelmän välineitä nuorisoalalla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta tuettaisiin nuorisonäkökulman sisällyttämistä muihin asiaankuuluviin politiikan aloihin ja pantaisiin nuorisolan erityisaloitteet täytäntöön.
9. NÄIN OLLEN PYYTÄVÄT EDELLÄ 7 KOHDASSA ESITETTYIHIN SEIKKOIHIN LIITTYEN JÄSENVALTIOITA JA/TAI KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:
— |
Suunnittelemaan viestintä- ja yhteistyökanavia muiden asiaankuuluvien politiikan alojen ja hallintoelinten kanssa sekä EU:n eri toimielimissä ja niiden välisesti että jäsenvaltioissa kiinnittäen erityistä huomiota toimiin, joita avoimen koordinointimenetelmän puitteissa toteutetaan muilla aloilla, erityisesti sosiaalisen suojelun ja osallisuuden, koulutuksen ja työllisyyden alalla. |
— |
Edistämään epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista, koska ne täydentävät virallista oppimista ja niillä on hyödyllinen tehtävä tuettaessa nuorten, varsinkin niiden, joilla on vähemmän mahdollisuuksia, tehokasta sosiaalista ja taloudellista integroitumista. Tässä yhteydessä työllä, jota nuorisoalalla aktiivisesti toimivat tekevät tällaisten nuorten kanssa, ja osallistumisella nuorisotoimintaohjelmaan on erityisen suuri merkitys. |
— |
Edistämään keskinäisen oppimisen välineitä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, esimerkiksi sellaisten korkean tason seminaarien tai asiantuntijaryhmien kokousten avulla, joissa käsitellään nuorten sosiaaliseen integroitumiseen ja nuorten täysimääräiseen työmarkkinoille osallistumiseen liittyviä kysymyksiä. Tällaisista toimista saatuja tuloksia olisi levitettävä tehokkaasti käyttäen soveltuvin osin nykyisiä foorumeja. |
— |
Hyödyntämään tehokkaasti nuorten sosiaalisen osallisuuden tukemiseksi koulutuksessa tai työelämässä sekä työttömyyden ja köyhyyden torjumiseksi EU:ssa saatavilla olevia varoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan aluekehitysrahastoa ja maaseuturahastoa tai mitä tahansa muita asiaankuuluvia EU:n rahastoja tai ohjelmia, kuten PROGRESS-ohjelmaa. |
— |
Tukemaan ja edistämään edelleen nuoriin ja heidän elinoloihinsa liittyvää poikkitieteellistä tutkimusta ottaen huomioon sosioekonomisen ympäristön ja sen mahdollisuuksien ja esteiden vaikutukset nuorten sosiaaliseen osallisuuteen ja työllistyvyyteen. |
— |
Varmistamaan, että nykyiset indikaattorit sisältävät nuorisoulottuvuuden, jotta tietoja nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä sekä työttömyyden ja köyhyyden torjunnasta voidaan kerätä ja analysoida ja jotta jäsenvaltioista voidaan tehdä vertailevia arvioita niiden saavutusten perusteella. |
— |
Perustamaan asianmukaisia mekanismeja 7 kohdassa esitettyjen toimien ja erityisesti Euroopan nuorisoraportin avulla saavutettujen tulosten seuraamista ja arviointia varten. |
10. KOROSTAVAT LISÄKSI KILPAILUKYKYISEEN, OSALLISTAVAAN JA KESTÄVÄÄN EUROOPPAAN LIITTYEN, ETTÄ ON TÄRKEÄÄ:
— |
tunnustaa se keskeinen rooli, joka nuorilla on Euroopan tulevan vaurauden edellyttämän älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta; |
— |
varmistaa, että nuorisopolitiikka – jonka tulisi kattaa sellaiset alat kuin liikkuvuus, osallistuminen, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, vapaaehtoistoiminta ja nuorisotyö – otetaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon olennaiseksi osaksi; |
— |
tunnustaa kysymysten monialaisuus ja siksi edistää:
|
(2) Lähde: Eurostat, EU:n tulo- ja elinolotilastot (18–24-vuotiaat).
LIITE
POLIITTINEN TAUSTA
1. |
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artikla, jonka mukaan unionilla on toimivalta toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi Euroopan tasolla muun muassa yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun aloilla. |
2. |
Euroopan työllisyysstrategia, sellaisena kuin se on esitetty Luxemburgissa 20. ja 21 päivänä marraskuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmissä (1). |
3. |
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 14 päivänä joulukuuta 2000 antama päätöslauselma nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta (2). |
4. |
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 28 päivänä toukokuuta 2004 antama päätöslauselma nuorten sosiaalisesta osallisuudesta (3). |
5. |
Neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2007 antamat päätelmät ”Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet”. (4) |
6. |
Neuvoston 5. ja 6 päivänä joulukuuta 2007 antamat päätelmät Euroopan työllisyysstrategian tulevaisuudennäkymistä Lissabonin strategian uuden jakson yhteydessä (5). |
7. |
Kevään Eurooppa-neuvoston 13. ja 14 päivänä maaliskuuta 2008 antamat päätelmät, joissa korostettiin, että on tärkeää torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, edistää aktiivista osallisuutta ja lisätä työmarkkinoilta etääntyneimpien ryhmien, erityisesti nuorten, työllistymismahdollisuuksia (6). |
8. |
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 22 päivänä toukokuuta 2008 antama päätöslauselma epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumisesta, jossa todettiin, että työttömyys, köyhyys, kulttuurinen, sosiaalinen ja taloudellinen syrjäytyminen sekä kaikki syrjinnän muodot ovat nuorten hyvinvoinnin esteitä ja saattavat haitata heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan (7). |
9. |
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (8). |
10. |
Neuvoston 16. ja 17 päivänä joulukuuta 2008 antamat päätelmät aktiivista osallisuutta koskevista yhteisistä periaatteista köyhyyden torjumiseksi tehokkaammin (9), joissa todettiin, että aktiivinen osallisuus edellyttää riittävän toimeentulotuen, osallistavien työmarkkinoiden ja laadukkaiden palvelujen saatavuuden yhdistämistä. |
11. |
Neuvoston 9 päivänä maaliskuuta 2009 antamat päätelmät ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen” (10). |
12. |
Neuvoston 12 päivänä toukokuuta 2009 antamat päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (11). |
13. |
Neuvoston 8 päivänä kesäkuuta 2009 antamat päätelmät sosiaalipalveluista aktiivisen osallisuuden sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen välineenä ja työmahdollisuuksia tarjoavana alueena (12). |
14. |
Kesäkuun 2009 Eurooppa-neuvoston päätelmät (13), joissa esiteltiin Prahassa toukokuussa 2009 pidetyn epävirallisen EU:n työllisyyshuippukokouksen tulokset ja todettiin, että työttömyyden torjunta on edelleen etusijalla. |
15. |
Lokakuun 2009 Eurooppa-neuvoston päätelmät (14), joissa korostettiin tarvetta edistää muun muassa aktiivisen osallisuuden politiikkoja ottaen huomioon jatkuvasti heikentyvä työllisyystilanne. |
16. |
Neuvoston 27 päivänä marraskuuta 2009 antama päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (15) |
(1) SN 300/97.
(3) Asiak. 9601/04.
(4) Asiak. 15497/07.
(5) Asiak. 15813/07.
(6) Asiak. 7652/08.
(7) EUVL C 141, 7.6.2008, s. 1.
(8) EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.
(9) Asiak. 15984/08.
(10) Asiak. 5927/09.
(11) EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.
(12) Asiak. 10052/09.
(13) Asiak. 11225/1/09 REV 2.
(14) Asiak. 15254/1/09 REV 1.