EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 16.4.2021
COM(2021) 179 final
2018/0194(COD)
KOMISSION TIEDONANTO
EUROOPAN PARLAMENTILLE
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)
2018/0194 (COD)
KOMISSION TIEDONANTO
EUROOPAN PARLAMENTILLE
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)
1.Tausta
Päivä, jona ehdotus on toimitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle
(COM(2018) 0369 / 2018/0194 COD)
|
31. toukokuuta 2018
|
Päivä, jona Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausuntonsa
|
19. syyskuuta 2018
|
Päivä, jona Euroopan keskuspankki on vahvistanut kantansa
|
16. elokuuta 2018
|
Päivä, jona Euroopan parlamentti on vahvistanut ensimmäisen käsittelyn kantansa
|
13. helmikuuta 2019
|
Päivä, jona neuvoston kanta on vahvistettu
|
13. huhtikuuta 2020
|
2.Komission ehdotuksen tavoite
Unionin yhteisenä rahana euro on keskeinen eurooppalainen etu. Sen luotettavuutta on suojeltava kaikissa sen ulottuvuuksissa. Euron väärentäminen on todellinen ongelma unionille ja sen toimielimille. Euroon kohdistuvat uhkat ovat edelleen merkittäviä. Korkealaatuisesti väärennettyjen eurojen ja turvaominaisuuksien, kuten hologrammien, saatavuus internetissä ja ns. pimeässä verkossa lisääntyy, ja esimerkiksi Kolumbiassa, Perussa ja Kiinassa toimii väärentämiskeskuksia. Väärennöksistä on haittaa kansalaisille ja yrityksille, sillä niiden vuoksi menetetyistä varoista ei makseta korvausta, vaikka väärennökset olisi otettu vastaan hyvässä uskossa. Yleisemmin euron väärentäminen vaikuttaa euron asemaan laillisena maksuvälineenä sekä ihmisten ja yritysten luottamukseen aitoja euroseteleitä ja -kolikoita kohtaan. Ohjelman yleinen tavoite on seuraava: ehkäistä ja torjua rahanväärennystä ja siihen liittyviä petoksia sekä parantaa näin unionin talouden kilpailukykyä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys.
Ohjelman erityistavoite on seuraava: suojata euroseteleitä ja -kolikoita rahanväärennykseltä ja siihen liittyviltä petoksilta tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimenpiteitä sekä auttamalla jäsenvaltioiden ja unionin tason toimivaltaisia viranomaisia niiden pyrkimyksissä kehittää läheistä ja säännöllistä yhteistyötä sekä parhaiden käytänteiden vaihtoa keskenään ja komission kanssa; yhteistyöhön otetaan tarvittaessa mukaan myös kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä. Komission ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 133 artikla.
3.Huomautukset neuvoston kannasta
Ensimmäisessä käsittelyssä vahvistettu neuvoston kanta kuvastaa täysin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantaneuvotteluissa 29. tammikuuta 2021 saavutettua yhteisymmärrystä. Kyseinen yhteisymmärrys sisältää mm. seuraavat keskeiset kohdat:
–Ohjelman yleinen tavoite, sellaisena kuin se on määriteltynä 2 artiklassa, on seuraava: ehkäistä ja torjua rahanväärennystä ja siihen liittyviä petoksia, säilyttää euroseteleiden ja -kolikoiden luotettavuus, millä vahvistetaan ihmisten ja yritysten luottamusta näiden seteleiden ja kolikoiden aitouteen, lisätään siten uskoa unionin talouteen ja varmistetaan julkisen talouden kestävyys.
–Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet ovat 3 artiklan mukaan, 6 193 284 euroa.
–Asetusehdotuksen 10 artiklan mukaisia työohjelmia valmistellessaan komissio ottaa huomioon EKP:n ja Europolin nykyiset ja suunnitellut toimet euron väärentämisen ja siihen liittyvien petosten torjumiseksi.
–Kohdennettuun tietojenvaihtoon, joka koskee parhaita käytäntöjä euroon kohdistuvan rahanväärennyksen ja siihen liittyvien petosten torjumiseksi, voi myös saada rahoitustukea.
–EKP on lisätty niiden laitosten luetteloon, joille on toimitettava vuosittain tuloksia ohjelman tuloksista.
–Sana ”riippumaton”, siten kuin se on muotoiltu nykyisessä Perikles 2020 ‑asetuksessa, on sisällytetty 13 artiklaan, jossa säädetään riippumattomasta väliarvioinnista.
–Liitteessä lainsäätäjät sopivat seuraavista ohjelman arviointia koskevista tulosindikaattoreista:
·a)
havaittujen euroväärennösten lukumäärä;
·b)
suljettujen rahanväärennyspisteiden lukumäärä;
·c)
ohjelmaan hakevien toimivaltaisten viranomaisten lukumäärä;
·d)
ohjelmasta rahoitettuihin toimiin osallistuneiden tyytyväisyysaste; ja
·e)
aikaisempiin Perikles-toimiin jo osallistuneilta saatu palaute siitä, miten ohjelma on vaikuttanut niiden toimiin suojella euroa rahanväärennykseltä.
Liitteessä viitataan myös siihen, että komissio ja/tai ohjelman edunsaajat keräävät tiedot näistä keskeisistä tulosindikaattoreista.
–Ehdotuksen johdanto-osan 6 kappaleessa viitataan vuoden 2017 väliarvioinnin tuloksiin. Väliarviointiin liittyi riippumattoman toimeksisaajan kertomus.
–Johdanto-osan 3, 4, 4a, 7, 7a ja 8 kappaleeseen on tehty lisäyksiä, jotka koskevat järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan yhteisiä haasteita, yhteyttä EU:n tavoitteeseen parantaa talous- ja rahaliiton toimintaa, toimivaltaisten viranomaisten mahdollisimman runsaslukuista osallistumista, euron väärentämisen torjunnan kansainvälistä ulottuvuutta sekä EKP:n kerryttämän kokemuksen hyödyntämistä.
–Johdanto-osan kappaleita varainhoitosääntöjen horisontaalisesta luonteesta, ehdollisuusjärjestelmästä (9 kappale) sekä OLAFin ja EPPOn rooleista (14 kappale) on päivitetty monivuotista rahoituskehystä koskevan toimielinten sopimuksen mukaisesti.
Komissio tukee kolmikantaneuvotteluissa saavutettua sopimusta, joka tasoittaa tietä ohjelman nopealle hyväksymiselle ja tehostaa Perikles IV -ohjelman tavoitteiden saavuttamista monessa suhteessa. Näin ollen sillä saavutetaan komission ehdotuksen tavoitteet.
4.Päätelmät
Komissio hyväksyy neuvoston kannan, joka vastaa täysin lainsäätäjien 29. tammikuuta 2021 saavuttamaa yhteisymmärrystä.