EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 7.6.2018
COM(2018) 441 final
2018/0231(COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
{SEC(2018) 294 final}
{SWD(2018) 320 final}
PERUSTELUT
1.EHDOTUKSEN TAUSTA
•
Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Euroopan komissio teki 2. toukokuuta 2018 ehdotuksen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2021–2027. Komissio ehdottaa siinä muun muassa uutta sisämarkkinaohjelmaa. Ohjelmalla autetaan saavuttamaan monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen liitetyssä poliittisessa tiedonannossa esitetyt tavoitteet. Tämä tehdään vahvistamalla sisämarkkinoiden hallintotapaa, tukemalla teollisuuden ja erityisesti mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, kilpailukykyä edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia ja perustamalla puitteet Euroopan tilastojen rahoitukselle. Ehdotuksessa esitetään ohjelmalle 4 089 miljoonan euron budjettimäärärahoja. Lisäksi InvestEU-rahastosta erityisesti sen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevasta ikkunasta myönnetyllä 2 000 miljoonan euron määrärahalla edistetään merkittävästi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista.
Sisämarkkinat ovat unionin kulmakivi. Ne ovat perustamisestaan lähtien edistäneet merkittävästi kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä. Sisämarkkinat ovat auttaneet luomaan työpaikkoja ja tuoneet kuluttajien ulottuville suuremman valikoiman edullisemmilla hinnoilla. Ne toimivat vahvemman, tasapainoisemman ja oikeudenmukaisemman talouden moottorina. Sisämarkkinat ovat yksi unionin pääsaavutuksista ja sen vahvin valtti globalisaation lisääntyessä. Sisämarkkinoiden on kuitenkin jatkuvasti mukauduttava digitaalisen vallankumouksen ja globalisaation myötä nopeasti muuttuvaan toimintaympäristöön. Tämä aiheuttaa suuria haasteita sääntelylle ja sen noudattamisen valvonnalle.
Sisämarkkinoiden toiminnan pohjana on merkittävä määrä unionin lainsäädäntöä, erityisesti kilpailukyvyn, standardoinnin, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun sääntelyn alalla. Unionin lainsäädäntö vaikuttaa myös yrityksiä, kaupankäyntiä, rahoituspalveluja ja rahoitusalaa koskeviin sääntöihin ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämiseen, millä autetaan luomaan sisämarkkinoiden toiminnan kannalta olennaiset tasapuoliset toimintaedellytykset. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä on kuitenkin edelleen esteitä ja uusia syntyy koko ajan. Sääntöjen hyväksyminen on vasta ensimmäinen askel; niiden toiminnan varmistaminen on yhtä tärkeää.
Tämän vuoksi yksityishenkilöille ja yrityksille on annettava riittävästi tietoa oikeuksista, viranomaisille tietoa sääntöjen soveltamisesta ja tuomioistuimille tarvittavaa asiantuntemusta, jotta ne voivat valvoa niiden noudattamista. Tätä varten on oltava käytössä tiedotusvälineitä, koulutusohjelmia ja hätätilanteissa käytettäviä mekanismeja. Tämä edellyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välisen yhteistyön tehostamista. Lisäksi unionin oikeudellisen kehyksen tehokas täytäntöönpanon valvonta ja nykyaikaistaminen ja sen nopea mukauttaminen koko ajan muuttuvan toimintaympäristön mukaan edellyttävät ajantasaisia analyysejä, tutkimuksia tai arviointeja, jotka perustuvat korkealaatuisiin, vertailukelpoisiin ja luotettaviin tietoihin.
Ehdotetulla ohjelmalla tuodaan yhteen toimet, joita on rahoitettu viidestä edeltävästä ohjelmasta seuraavilla aloilla: yritysten kilpailukyky, kuluttajansuoja, rahoituspalvelujen asiakkaat ja loppukäyttäjät sekä politiikan laadinta rahoituspalvelualalla ja elintarvikeketjuun liittyen, tai joita on aiemmin rahoitettu useasta komission budjettikohdasta, jotka kaikki käsittelevät sisämarkkinoita ja pk-yritysten kilpailukykyä. Ehdotettuun ohjelmaan sisältyy myös uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. Kaikkia näitä toimia yhdistää se, että niiden tavoitteena on toimiin ja toimijoihin sisämarkkinoilla kohdistuva sääntely, täytäntöönpano, helpottaminen, noudattamisen valvonta ja suojelu. Tavoitteena on myös säilyttää sisämarkkinat, joiden toiminta jatkuu keskeytyksettä. Kaikki nämä toimet ovat siis omalla tavallaan keskeisen tärkeitä hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta, ja niiden taloudellisen tuen jatkaminen on välttämätöntä. Ehdotetussa ohjelmassa säädetään aiempien eri toimien jatkuvuudesta ja virtaviivaistetaan ja hyödynnetään samalla yhteisvaikutuksia niiden ja uusien toimien välillä.
Virtaviivaistamista saadaan lisättyä keskittämällä kaikki unionin tasolla keskitetysti hallinnoidut rahoitusvälineet InvestEU-rahastoon, mukaan luettuna velka- ja pääomarahoitusvälineet pk-yritysten eduksi. Tämän vuoksi aiemmin COSME-ohjelmasta pk-yrityksille tarjotut lainatakaukset toteutetaan InvestEU-rahaston pk-yritysikkunasta. COSME-ohjelmasta tarjottujen velka- ja pääomarahoitusvälineiden tuensaajien osalta varmistetaan rahoitustuen jatkuvuus ja jouheva siirtyminen InvestEU-rahastoon.
Ohjelmalla pyritään siis parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa. Sillä tarjotaan joustavampi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien sisämarkkinoiden suojaamisen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Budjettirajoitusten vuoksi unionin on pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia ja estämään päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta sisämarkkinoille antamassaan tuessa. Sen on myös varmistettava toimien parempi näkyvyys ja johdonmukaisuus yksityishenkilöiden, kuluttajien, yritysten ja toimivaltaisten viranomaisten kannalta, jotka saattavat pitää eri välineiden ja tukiohjelmien runsasta valikoimaa sekavana. Ohjelmasta tarjotaan siis budjettivarat, joilla tuetaan syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden perustamista virtaviivaistetulla ja joustavalla rahoituskehyksellä.
Koska monet ohjelman aloitteista ovat uusia ja kilpailuolosuhteisiin vaikuttaa erityisen paljon sisämarkkinoiden dynaaminen kehitys, jonka vauhtia ja laajuutta on vaikea arvioida, on odotettavissa, että ohjelman tämän osan kehittyviin tarpeisiin vastaaminen vaatii joustavuutta.
Lisäksi ohjelmassa vahvistetaan rahoituskehys, jotta voidaan tarjota korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia eurooppalaisia tilastoja kaiken unionin politiikan suunnittelun, seurannan ja arvioinnin pohjaksi. Tällä korvataan edeltävä Euroopan tilasto-ohjelma. On syytä muistaa, että vaikka Euroopan tilastoilla eittämättä edistetään sisämarkkinapolitiikan toteuttamista, sen soveltamisala on paljon sisämarkkinoita laajempi, koska se palvelee kaikkea unionin politiikkaa.
•
Yhdenmukaisuus muiden politiikkojen säännösten kanssa
Ohjelmalla edistetään syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden perustamista ja tuetaan sisämarkkinastrategian, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman ja Kuluttajat vahvempaan asemaan -toimenpidepaketin täytäntöönpanoa. Vahvempia sisämarkkinoita pidetään ennakkoedellytyksenä myös vahvemmalle unionille, kuten todetaan komission puheenjohtajan unionin tilaa käsittelevässä vuoden 2017 puheessa.
Sisämarkkinoiden hallintotavan vahvistamisella reagoidaan myös lukuisiin sisämarkkinoita käsitteleviin neuvoston päätelmiin tai Euroopan parlamentin päätöslauselmiin. Merkittävimmät näistä ovat sisämarkkinastrategiasta 29. helmikuuta 2016 annetut kilpailukykyneuvoston päätelmät (6622/16) ja sisämarkkinastrategiasta 26. toukokuuta 2016 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (2015/2534 (INI)).
•
Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
Ehdotettu ohjelma on johdonmukainen muiden ehdotettujen unionin toimintaohjelmien ja rahastojen kanssa, joilla on samankaltaisia tavoitteita asiaan liittyvillä toimialoilla. Tämän ohjelman mukaiset toimet täydentävät erityisesti tulli- ja Fiscalis-ohjelmien toimia, joilla myös on tarkoitus tukea ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.
Ehdotetulla ohjelmalla edistetään yhteisvaikutuksia ja täydentävyyttä pk-yrityksille ja yrittäjyydelle InvestEU-rahastosta annettavan tuen kanssa. Tätä varten tästä ohjelmasta pk-yritysten kilpailukyvyn tukemiseen tarkoitetun rahoitusvälineisiin kuulumattoman 1 000 miljoonan euron tuen lisäksi InvestEU-rahaston pk-yritysikkunan nojalla toteutetaan pk-yritysten takausjärjestelmä, jonka budjetti on 2 000 miljoonaa euroa.
Ohjelmalla täydennetään myös Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävää pk-yritysten ja yrittäjyyden tukea. Ohjelmalla pyritään yhteisvaikutuksiin Euroopan horisontti -ohjelman sekä avaruusohjelman kanssa siltä osin, että kannustetaan pk-yrityksiä hyödyntämään näissä ohjelmissa kehitettyjä läpimurtoinnovaatioita ja muita ratkaisuja. Ohjelmalla täydennetään vielä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, jonka tavoitteena on edistää unionin talouden ja julkisen sektorin digitalisointia.
Lisäksi ehdotetulla ohjelmalla pyritään saamaan aikaan yhteisvaikutuksia oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston kanssa, jolla tuetaan Euroopan oikeusalueen kehittämistä edelleen. Tavoitteena on kansallisten oikeusjärjestelmien tehokkuus, joka on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa oikeudenmukaisen ja kustannustehokkaan Euroopan talouden.
Ehdotettu ohjelma on johdonmukainen Erasmus-ohjelman ja Euroopan unionin solidaarisuusrahaston sekä Euroopan sosiaalirahasto plussan kanssa. Se edistää liikkuvuutta työmarkkinoilla ja nuorten keskuudessa, mikä on olennaisen tärkeää hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta.
Ehdotetusta ohjelmasta tuettuja elintarvikeketjuun liittyviä toimia, kuten eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan toimenpiteitä eläinten ja kasvien terveyteen liittyvissä kriiseissä, voitaisiin täydentää unionin yhteisen maatalouspolitiikan budjettiin sisältyvillä markkinapohjaisilla toimilla.
Tarpeen mukaan ohjelman toimia olisi käytettävä käsittelemään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita niin, että toimet eivät ole päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäytä sitä ja että toimilla saadaan aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa. Näin varmistetaan johdonmukaisuus ohjelman toimien ja EU:n valtiontukisääntöjen välillä ja vältetään kilpailun kohtuuton vääristyminen sisämarkkinoilla.
Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti.
2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti Euroopan unionin toimen oikeudellisen perustan valinnan on perustuttava sellaisiin objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuimen suorittaman valvonnan kohteena. Jos perustamissopimuksessa on erityinen määräys, joka voi olla nyt esillä olevan toimenpiteen oikeudellinen perusta, toimenpiteen on perustuttava siihen. Jos toimenpidettä tarkasteltaessa ilmenee, että sillä on kaksi eri tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä tarkoituksista tai näistä tekijöistä on määriteltävissä toimen pääasialliseksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on käytettävä yhtä oikeudellista perustaa, eli sitä, jota toimen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos on kyse toimenpiteestä, jolla pyritään samanaikaisesti useampaan tavoitteeseen tai jossa on useampia tekijöitä, jotka liittyvät erottamattomasti toisiinsa ilman, että yksi olisi toiseen nähden liitännäinen, tuomioistuin on katsonut, että jos tämän takia voidaan soveltaa useita perussopimuksen määräyksiä, toimenpiteen on perustuttava poikkeuksellisesti useisiin vastaaviin oikeusperustoihin. Kahden oikeusperustan käyttäminen ei ole mahdollista, jos näiden perustojen osalta määrätyt menettelyt ovat keskenään yhteensopimattomia.
Tällä hetkellä voimassa olevien ja ohjelmaan sisällytettävien ohjelmien perustana olevilla perussäädöksillä on eri oikeusperustat. Ne koskevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, seuraavia artikloja:
·114 artikla tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien toimien osalta (ja useiden sisämarkkinatoimenpiteiden osalta, joihin sisältyy rahoitukseen liittyviä säännöksiä);
·169 artiklan 2 kohdan b alakohta kuluttajansuojan osalta;
·43 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan b alakohta eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan toimenpiteiden osalta;
·197 artikla hallinnollisen yhteistyön osalta;
·173 artikla yritysten, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä suosivan ympäristön osalta;
·195 artikla matkailun osalta; ja
·338 artikla tilastojen osalta.
Saatavat yhteisvaikutukset huomioon ottaen aiempien ohjelmien yhdistämisen tuloksena on saatu ehdotus, jolla on neljä samanaikaista tavoitetta, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen. Nämä tavoitteet ovat:
·sisämarkkinat (SEUT-sopimuksen 114 artikla);
·eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan toimenpiteet (SEUT-sopimuksen 43 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan b alakohta);
·yritysten, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä suosiva toimintaympäristö (SEUT-sopimuksen 173 artikla) ja
·tilastot EU-politiikkaa varten (SEUT-sopimuksen 338 artikla).
Näin ollen tämän ohjelman oikeusperustoja ovat SEUT-sopimuksen 114 artikla, 43 artiklan 2 kohta ja 168 artiklan 4 kohdan b alakohta sekä 173 artikla ja 338 artikla.
•
Toissijaisuusperiaate
Syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden perustaminen edellyttää sääntelypuitteita, jotka toimivat hyvin, yksityishenkilöitä, kuluttajia ja yrityksiä, joilla on tietoa ja vaikutusmahdollisuuksia, sekä teollista ekosysteemiä, joka on kilpailukykyinen. Unioni tai jäsenvaltiot eivät voi yksinään saavuttaa kaikkea tätä. Vaikka jäsenvaltiot ovatkin pääasiallisesti vastuussa sisämarkkinoiden toteuttamisesta käytännössä, on komission – perussopimusten valvojana – ja koko unionin edun mukaista, että nämä tavoitteet toteutetaan johdonmukaisella tavalla ja että yksityishenkilöillä, kuluttajilla ja yrityksillä on samat oikeudet ja mahdollisuudet kaikkialla Euroopassa. Tarvitaan unionin tason toimia, jotta varmistetaan sisämarkkinoiden johdonmukainen kehittäminen, syrjimättömyys, kuluttajansuoja, toimiva kilpailu sekä jäsenvaltioiden valmiuksien ja niiden välisen yhteistyön kehittäminen sekä rajatylittävien ongelmien ratkaiseminen. Yhteisiä sääntöjä ja eurooppalaista yhteistyötä tarvitaan, jotta komissio ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voisivat työskennellä johdonmukaisesti operatiivisella tasolla.
Vaadittu yhteistyön ja koordinoinnin korkea taso voidaan saavuttaa vain – mieluiten unionin tasoisella – keskitetyllä toimintatavalla. Ehdotetun ohjelman toimet ovat kustannustehokkaampia verrattuna siihen, että jokainen jäsenvaltio perustaisi omat kahden- tai monenväliset yhteistyöpuitteet. Resurssien yhdistämisen ansiosta ohjelmalla saavutetaan mittakaavaetuja. Näin on mahdollista syventää samalla luottamusta sisämarkkinoihin kansalaisten, kuluttajien, yritysten ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten parissa.
Lisäksi unionin toimien tarve vahvistettiin jo edeltävissä ohjelmissa. Ehdotetulla ohjelmalla ei muuteta tätä.
Näin ollen tämä ohjelma voidaan perustaa vain unionin tasolla, koska toimet edellyttävät jäsenvaltioiden välistä aktiivista yhteistyötä ja koordinointia.
•
Suhteellisuusperiaate
Ehdotetulla ohjelmalla edistetään unionin oikeudellisen kehyksen tehokasta täytäntöönpanon valvontaa ja nykyaikaistamista ja sen nopeaa mukauttamista koko ajan muuttuvan toimintaympäristön mukaan. Tässä käytetään muun muassa tiedonkeruuta, analyysejä, tutkimuksia, arviointeja ja toimintasuosituksia. Yli puolet ehdotetusta budjetista käytetään valmiuksia kehittäviin toimiin ja jäsenvaltioiden välisten sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välisten yhteisten toimien helpottamiseen. Lisäksi ohjelmasta rahoitetaan mekanismeja, joiden ansiosta yksityishenkilöt, kuluttajat ja yritysten edustajat voivat antaa panoksensa päätöksentekoprosessiin. Sillä vahvistetaan myös asiantuntemuksen ja osaamisen vaihtoa ja jakamista. Ohjelmasta tuetaan varsin erikoistuneita toimia seuraavilla aloilla: kilpailukyvyn, erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn, parantaminen ja standardointi- ja hätätoimenpiteet elintarvikeketjuun liittyen.
Ohjelmassa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa tarkoitetut Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat rahoituspuitteet.
Yhdessäkään toimessa ei ylitetä sitä, mikä on ehdottomasti tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi eli hyvin toimivien sisämarkkinoiden perustamiseksi, pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi ja Euroopan tilastojen tuottamiseksi. Toimet perustuvat käytännön tarpeiden analyysiin, mutta niissä otetaan huomioon myös oikeudelliset vaatimukset (esim. eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvät hätätoimenpiteet, Euroopan tilastot). Komissio hoitaa yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
Tämän vuoksi ohjelman tavoitteet saavutetaan oikeasuhteisemmin unionin tasolla kuin jäsenvaltioiden tasolla.
Vaikutustenarvioinnin 3.3 kohdassa käsitellään unionin tason lisäarvoa.
•
Toimintatavan valinta
Unionin toimien toteuttaminen rahoitusohjelman kautta on asianmukaista, kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan. Kun yhdistetään yhteen ohjelmaan kaikkien edeltävien ohjelmien toimet, joita on aiemmin rahoitettu sisämarkkinoita, pk-yritysten kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevista budjettikohdista, parannetaan toimien johdonmukaisuutta ja integrointia. Samalla vähennetään erilaisten ja hajallaan olevien rahoitussääntöjen määrää.
Monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa omaksumansa lainsäädäntöpolitiikan mukaisesti komissio ehdottaa rahoitusohjelmaa asetuksen muodossa.
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
•
Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
Ehdotettu ohjelma pohjautuu edeltävien ohjelmien arvioinneista saatuihin kokemuksiin. Siinä otetaan huomioon myös sellaisten arviointien ja julkisten kuulemisten tulokset, joissa käsitellään aiemmin sisämarkkinoita koskevista budjettikohdista rahoitettuja toimia tai uusien toimien tarvetta.
On syytä huomata, että EU:n kansalaisista vain 6 prosenttia katsoo, että heillä on hyvät tiedot oikeuksistaan unionin kansalaisina, ja vain 36 prosenttia katsoo, että heillä on melko hyvät tiedot. Yhteistä digitaalista palveluväylää koskevassa julkisessa kuulemisessa 80 prosenttia yrityksistä piti muiden maiden kansallisten vaatimusten noudattamista vaikeana. Yksityishenkilöistä 60 prosenttia piti vaikeana tai jossakin määrin vaikeana tietää, mitä kansallisia vaatimuksia heidän on noudatettava muuttaessaan toiseen jäsenvaltioon.
Tuotteiden markkinavalvonnan toimivuutta koskevassa REFIT-arvioinnissa kävi myös ilmi, että yritykset tuntevat heikosti sääntöjä ja että tuotteiden vaatimustenmukaisuuden alalla voitaisiin lisätä selkeyttä. Arvioinnin mukaan vaatimustenvastaisuuden taustalla on muun muassa markkinavalvonnan organisoinnin hajanaisuus unionissa. Markkinavalvontaviranomaisten yhteisten toimien rahoittaminen edellyttää yhdenmukaisempia koordinointipuitteita, jotta voidaan vähentää vaatimustenvastaisia tuotteita sisämarkkinoilla.
Kilpailupolitiikkaan liittyvissä Eurobarometri-kyselyissä vuosina 2010 ja 2014 tuli esiin, että ihmiset eivät tiedä, minkä tahon puoleen kääntyä, jos esimerkiksi hinnat kohoavat, tuote- tai tavarantoimittajavaihtoehdot vähenevät tai laatu heikkenee. Vuoden 2016 Eurobarometri-kyselyssä paljastui heikko tietämys valtiontukisäännöistä.
Kuluttajaohjelman arvioinnissa tuotiin esiin, että ohjelma reagoi hitaasti uusiin markkinahaasteisiin, joiden taustalla ovat nopeat ja usein ennustamattomat yhteiskunnalliset ja teknologiset muutokset. Siinä tuotiin myös esiin joissakin jäsenvaltioissa esiintyviä – yleensä resurssien puutteesta johtuvia – erityisiä rajoituksia, jotka estävät ohjelman optimaalisen hyödyntämisen.
Elintarvikeketjua koskevan ohjelman väliarvioinnissa todettiin, että kaikki tällä alalla unionin rahoitusta saavat toimet ovat edelleen välttämättömiä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden kannalta koko elintarvikeketjussa. On osoittautunut, että ohjelmalla pystytään vastaamaan joustavasti uusiin yhteisrahoitustarpeisiin, etenkin eläintautien ja kasvintuhoojien esiintymisen yhteydessä.
Euroopan tilasto-ohjelman käynnissä olevassa arvioinnissa on tullut esiin, että on tarpeen kehittää pysyviä valmiuksia, jotta voidaan reagoida nopeammin uusiin datatarpeisiin. Globalisaatio, digitalisaatio ja nopea teknologinen muutos aiheuttavat talouden suorituskyvyn perinteisiin mittareihin eli bruttokansantuotteeseen ja keskeisiin taloudellisiin indikaattoreihin kohdistuvia haasteita. Sen vuoksi tarvitaan merkittäviä investointeja uusien menetelmien kehittämiseen. Tiedonkeruuta on mukautettava niin, että otetaan huomioon kaikki käytettävissä olevat tietolähteet.
•
Sidosryhmien kuuleminen
Monivuotista rahoituskehystä koskevasta ehdotuksesta järjestettiin julkinen kuuleminen 10. tammikuuta ja 9. maaliskuuta 2018 välillä. Kyselylomakkeessa käsiteltiin investointeja, tutkimusta ja innovointia, pk-yrityksiä ja sisämarkkinoita.
Sidosryhmistä noin 80 prosenttia katsoi, että unionin ohjelmat ja varat tuovat enemmän lisäarvoa kuin voitaisiin saavuttaa kansallisella tasolla. Sisämarkkinoita pidettiin parhaana esimerkkinä unionin tason lisäarvosta, koska niitä pidettiin julkisena hyödykkeenä, joka tuottaa konkreettista arvoa.
Suurin osa vastaajista piti ohjelman kannalta merkittävimpinä haasteina tukea pk-yrityksille ja teollisuuden kehittämiseen, tasapuolista kilpailua ja elintarvikkeiden turvallisuutta. Yleisesti ottaen vastaajista 20–50 prosenttia katsoi, että ohjelmaan liittyvällä toimintapolitiikalla pystytään puuttumaan näihin haasteisiin täysin tai melko hyvin. Tavaroiden sujuva liikkuminen unionissa sai korkeimmat pisteet (50 % kaikista vastauksista), minkä jälkeen tulivat tuki teollisuuden kehittämiseen (42 %), unionin tilastojen tuottaminen (40 %) ja tuki pääomavirroille ja sijoituksille (39 %). Vastaajista vain 12 prosenttia katsoi, että tämä toimintapolitiikka ei ollut onnistunut lainkaan.
•
Vaikutustenarviointi
Ehdotetusta ohjelmasta tehtiin vaikutustenarviointi. Siinä arvioitiin kolmea toimintavaihtoehtoa:
–Vaihtoehto 1: nykytilanne, jossa jatketaan nykyisten monivuotisten ohjelmien ja budjettikohtien toteuttamista ja lisätään uusia määrärahaehdotuksia erillisillä perussäädöksillä.
–Vaihtoehto 2: integroitu toimintavaihtoehto, jossa hyväksytään uusi ohjelma, jolla toteutetaan nykyiset ja uudet ohjelmat ja budjettikohdat, jotka kuuluvat ohjelman soveltamisalaan. Tämä tehdään yhdellä perussäädöksellä, joka on riittävän joustava, jotta oikeudelliset ja institutionaaliset erityisvaatimukset voidaan säilyttää.
–Vaihtoehto 3: täysin yhdenmukaistettu toimintavaihtoehto, jossa kaikki ohjelman soveltamisalaan kuuluvat ohjelmat sulautetaan yhteen yhteiseen perussäädökseen, joka sisältää samat oikeudelliset ja institutionaaliset vaatimukset kaikkien sen soveltamisalaan kuuluvien toimien osalta.
Parhaimmaksi toimintavaihtoehdoksi arvioitiin vaihtoehto 2 eli uusi integroitu ohjelma. Sen todettiin olevan vähemmän kunnianhimoinen kuin vaihtoehto 3 mutta tarjoavan toteuttamiskelpoisen ja käytännöllisen tavan saada aikaan yksinkertaistamista, joustavuutta ja yhteisvaikutuksia sen soveltamisalaan kuuluvissa ohjelmissa ja budjettikohdissa. Samalla on mahdollista ottaa huomioon yksittäisten ohjelmien hallintoa koskevat erityiset oikeudelliset ja institutionaaliset vaatimukset. Esimerkkeinä voidaan mainita eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvät hätätoimenpiteet ja Euroopan tilasto-ohjelma, joilla on oma institutionaalinen ja hallintorakenne, jotka eivät ole merkityksellisiä ohjelman muiden osien kannalta.
Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutusten arvioinnista myönteisen lausunnon. Lautakunta esitti kuitenkin useita parannusehdotuksia ja -suosituksia, joita käsiteltiin seuraavasti:
Sääntelyntarkastelulautakunnan suositukset
|
Tehdyt tarkistukset
|
Raporttia olisi päivitettävä ohjelman soveltamisalaa koskevien uusimpien päätösten esiin tuomiseksi ja selittämiseksi.
|
1.1 jaksoa (Scope and context) on laajennettu niin, että siinä tulee esiin sisämarkkinaohjelman soveltamisala.
|
Raportin johdannossa voitaisiin selittää paremmin ohjelmakohtaisten liitteiden luonnetta. Siinä olisi korjattava liitteiden ja raportin väliset epäjohdonmukaisuudet. Siihen olisi sisällytettävä pääraportin liitteistä seikat, jotka ovat merkityksellisiä sisämarkkinaohjelman budjetin kannalta. Siinä olisi esitettävä yksittäisiin ohjelmiin tehtävät muutokset, jotka toteutetaan seuraavalla kaudella. Asiayhteyden ja uusien prioriteettien esittelyssä olisi tuotava esiin sidosryhmien kannat selvemmin. Raportissa olisi selitettävä, miten etenkin priorisointiin liittyvät huolenaiheet otetaan asianmukaisesti huomioon, esimerkiksi terveyden ja turvallisen ja kestävän elintarvikeketjun osalta.
|
Ohjelmakohtaisten liitteiden luonnetta on selvennetty 1.1 jaksossa (Scope and context).
Sisämarkkinaohjelman (ala)ohjelmia koskevia keskeisiä tuloksia on selkeytetty vaikutustenarviointiraportissa taulukossa 1.3 (Main lessons learned in programmes and budget lines included in the Single Market Programme) ja keskeiset muutokset (ala)ohjelmiin on lisätty taulukkoon 2.1 (Main adjustments in existing programmes/budget lines). Lisäksi sidosryhmien kannat on tuotu selvemmin esiin.
|
Raportissa esitetään sisämarkkinaohjelman yhteiset prioriteetit, mutta siinä voitaisiin käsitellä tarkemmin niiden välistä ja alaohjelmien välistä priorisointia. Analyysissä voitaisiin tuoda esiin eri skenaarioita, jotka liittyvät toiminnan supistamiseen ja/tai yhteisvaikutusten saavuttamiseen, jotta pystytään selviytymään mahdollisesti pienemmällä budjetilla.
|
Raporttiin on lisätty 3.3 jakso, jossa käsitellään priorisointia (Possible prioritisations in response to the EU27 baseline scenario).
|
Raportissa voitaisiin selittää paremmin sisämarkkinaohjelman ja muiden monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvien ohjelmien välistä johdonmukaisuutta ja mahdollisia yhteisvaikutuksia.
|
1.1 jaksossa olevaan kohtaan Exclusions from the scope and coherence with other MFF programmes on lisätty tietoja johdonmukaisuudesta ja mahdollisista yhteisvaikutuksista muiden ohjelmien kanssa.
|
•
Yksinkertaistaminen
Kuten edellä todetaan, ehdotetulla ohjelmalla tuodaan yhteen toimia, joita on rahoitettu kuudesta edeltävästä ohjelmasta, muun muassa Euroopan tilasto-ohjelmasta, mutta myös toimia, joita on aiemmin rahoitettu useista komission budjettikohdista, jotka käsittelevät sisämarkkinoita. Ohjelmaan sisältyy myös uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.
Niinpä ehdotetulla ohjelmalla virtaviivaistetaan ja hyödynnetään yhteisvaikutuksia eri toimien välillä. Sillä myös tarjotaan joustavampi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien sisämarkkinoiden turvaamiseen ja syventämiseen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla.
•
Perusoikeudet
Ohjelmassa varmistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja periaatteiden täysimääräinen noudattaminen ja edistetään useiden perusoikeuksien täytäntöönpanoa. Ohjelman tavoitteena on erityisesti varmistaa kansalaisten terveys perusoikeuskirjan 35 artiklan mukaisesti ja kuluttajansuoja perusoikeuskirjan 38 artiklan mukaisesti. Sillä myös edistetään perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Ohjelman tavoitteena on myös vahvistaa vapautta harjoittaa liiketoimintaa unionin oikeuden ja kansallisten lakien ja käytäntöjen mukaisesti (16 artikla).
4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Komissio hyväksyi 2. toukokuuta 2018 ehdotuksen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä kaudeksi, joka alkaa vuonna 2021. Tämän ehdotuksen mukaisesti asetus sisältää 4 088 580 000 euron (käypinä hintoina) talousarviokehyksen kaudeksi, joka alkaa vuonna 2021.
5.LISÄTIEDOT
•
Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
Ehdotettu ohjelma toteutetaan pääasiassa käyttämällä suoraa hallinnointia, erityisesti avustuksia, palkintoja ja hankintoja.
Tarkoituksena on, että toimeenpanovirastot toteuttavat osia ohjelmasta. Tämä koskee erityisesti toimia, jotka liittyvät yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyyn, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden alalla annettavaan koulutukseen koko elintarvikeketjussa sekä eläinten hyvinvointiin annettavaan tukeen.
Ohjelman vaikutusta arvioidaan väli- ja loppuarvioinneilla sekä korkean tason tulosindikaattoreiden jatkuvalla seurannalla. Nämä arvioinnit tehdään 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutustenarvioinnin tulisi perustua voimassa olevan lainsäädännön ja politiikan arviointiin. Arvioinneissa tarkastellaan ohjelman vaikutuksia käytännössä ohjelman indikaattoreiden ja tavoitteiden perusteella ja analysoidaan, missä määrin ohjelmaa voidaan pitää merkityksellisenä, vaikuttavana, tehokkaana, riittävästi EU:n tason lisäarvoa tuovana ja johdonmukaisena unionin muun politiikan kanssa. Arviointeihin sisältyy saatuja kokemuksia, jotta voidaan yksilöidä mahdollisia puutteita tai ongelmia tai mahdollisuuksia parantaa toimia tai niiden tuloksia ja auttaa maksimoimaan niiden vaikutuksia.
Ohjelman tuloksia ja tuotoksia arvioidaan säännöllisesti kattavalla seurantajärjestelmällä, joka perustuu määriteltyihin indikaattoreihin, jotta varmistetaan varojen tehokas käyttö. Koska ohjelmalla on enimmäkseen tukijan rooli ja sillä avustetaan jäsenvaltioiden viranomaisia tietojen jakamisessa ja kehitetään niiden valmiuksia, seurantajärjestelmässä keskitytään muun muassa seuraamaan ohjelman toimien edistymistä tuotosindikaattoreiden kautta.
•
Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset
I luku – Yleiset säännökset
Ohjelman soveltamisalaan kuuluvat sisämarkkinat, pk-yritysten kilpailukyky ja Euroopan tilastot kattavalla tavalla.
Ohjelman erityistavoitteena on
·parantaa sisämarkkinoiden toimintaa;
·parantaa yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä;
·lisätä standardointia;
·edistää kuluttajien etuja;
·edistää ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaa tasoa koko elintarvikeketjussa; ja
·tuottaa Eurooppaa koskevia korkealaatuisia tilastoja ja tiedottaa niistä.
Ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot, Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat. Asiaa koskevan unionin yleisen politiikan mukaisesti Euroopan naapuruuspolitiikan piirissä olevilla mailla on myös mahdollisuus osallistua ohjelmaan tietyin ehdoin. Lisäksi ohjelmaan voi osallistua Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla tehdyssä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti.
Ohjelma toteutetaan unionin talousarvion yleisimmin käytettyjen rahoitusmekanismien eli julkisten hankintojen ja avustusten kautta.
II luku – Avustukset
Tässä luvussa esitetään yleisiä toimien tyyppejä, joita sovelletaan kaikkiin erityistavoitteisiin. Näihin kuuluvat seuraavat:
·tuetaan unionin oikeudellisen kehityksen tehokasta täytäntöönpanoa ja nykyaikaistamista tiedonkeruulla ja analyyseillä, tutkimuksilla ja arvioinneilla ja valmiuksia kehittävillä toimilla ja helpottamalla jäsenvaltioiden välisiä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välisiä yhteisiä toimia;
·rahoitetaan mekanismeja, joiden ansiosta yksityishenkilöt, kuluttajat ja yritysten edustajat voivat antaa panoksensa päätöksentekoprosessiin; ja
·vahvistetaan asiantuntemuksen ja osaamisen vaihtoa ja jakamista.
Tässä luvussa luetellaan lisäksi erittäin erityisiä, kohdennettuja ja hyvin rajattuja toimia seuraavilla aloilla: erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä standardointi- ja hätätoimenpiteet elintarvikeketjussa. Lisäksi tässä luvussa esitetään erityiset toimet, joilla pannaan täytäntöön asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa tarkoitetut Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat rahoituspuitteet.
Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa mahdollisimman paljon, tässä luvussa säädetään varainhoitoasetusta koskevista joko lisäedellytyksistä tai poikkeuksista, jotka koskevat muun muassa yhteisöjen osallistumiskelpoisuutta ja poikkeuksia ehdotuspyyntöjä koskevaan vaatimukseen, yhteisrahoitusta koskeviin sääntöihin ja avustuskelpoisiin kustannuksiin.
III luku – Ohjelmasuunnittelu, seuranta ja arviointi
Ohjelma olisi toteutettava vuotuisen tai monivuotisen työohjelman tai työohjelmien perusteella. Kun otetaan huomioon haluttujen tavoitteiden keskipitkän tai pitkän aikavälin luonne ja aiemmista toimista saadut kokemukset, työohjelmat voivat kattaa useita vuosia. Monivuotisilla työohjelmilla kevennetään hallinnollista rasitetta muttei vaikuteta ohjelman toteutukseen.
Liitteeseen IV on lisätty luettelo perusindikaattoreista, jotta voidaan parantaa ohjelman seurantaa ja sen tuloksellisuutta alusta lähtien. Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tarpeen mukaan seuranta- ja arviointipuitteita ja indikaattoreiden luetteloa.
Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän ohjelman vaikutusta mainitun kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio ilmoittaa jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä.
Tukeakseen ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden täyttämisessä komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa.
Ohjelmasta tehdään väli- ja loppuarviointi.
IV luku – Siirtymä- ja loppusäännökset
Kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien, tarjotaan johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa.
2018/0231 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti
sen 43 artiklan 2 kohdan, 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan, 114 artiklan, 173 artiklan ja 338 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)Sisämarkkinat ovat unionin kulmakivi. Ne ovat perustamisestaan lähtien osoittautuneet merkittäväksi kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistäjäksi. Ne ovat luoneet uusia mahdollisuuksia ja mittakaavaetuja eurooppalaisille yrityksille, etenkin mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, ja vahvistaneet niiden teollista kilpailukykyä. Sisämarkkinat ovat edistäneet työpaikkojen luomista ja tarjonneet kuluttajille suuremman valikoiman edullisemmilla hinnoilla. Ne toimivat vahvemman, tasapainoisemman ja oikeudenmukaisemman talouden moottorina. Sisämarkkinat ovat yksi unionin pääsaavutuksista ja sen paras valtti globalisaation lisääntyessä.
(2)Sisämarkkinoiden on jatkuvasti mukauduttava digitaalisen vallankumouksen ja globalisaation myötä nopeasti muuttuvaan toimintaympäristöön. Uusi digitaalisen innovoinnin aikakausi tarjoaa jatkuvasti mahdollisuuksia yrityksille ja yksityishenkilöille, luo uusia tuotteita ja liiketoimintamalleja mutta muodostaa samalla haasteen sääntelylle ja sen noudattamisen valvonnalle.
(3)Sisämarkkinoiden toiminnan pohjana on merkittävä määrä unionin lainsäädäntöä. Sääntelyä on erityisesti kilpailukyvyn, standardoinnin, kuluttajansuojan, markkinavalvonnan ja elintarvikeketjun alalla, mutta sääntöjä on annettu myös yrityksiin, kaupankäyntiin ja rahoitusalaan liittyvistä liiketoimista ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämisestä tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamiseksi, mikä on olennaista sisämarkkinoiden toiminnan kannalta.
(4)Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä on kuitenkin edelleen esteitä ja uusia syntyy koko ajan. Sääntöjen hyväksyminen on vasta ensimmäinen askel; niiden toiminnan varmistaminen on yhtä tärkeää. Tässä on viime kädessä kyse kansalaisten luottamuksesta unioniin sekä sen kykyyn saada aikaan tuloksia ja luoda työpaikkoja ja kasvua ja suojella samalla julkista etua.
(5)Yritysten, mukaan luettuna pk-yritysten, kilpailukyvyn, kuluttajansuojan, rahoituspalvelujen asiakkaiden ja loppukäyttäjien sekä rahoituspalveluja ja elintarvikeketjua koskevan politiikan laatimisen alalla on tällä hetkellä useita unionin toimia koskevia ohjelmia. Joitakin lisätoimia rahoitetaan suoraan sisämarkkinoita koskevista budjettikohdista. On tarpeen virtaviivaistaa ja hyödyntää yhteisvaikutuksia eri toimien välillä ja tarjota joustavampi rahoituskehys, jolla tähdätään hyvin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamiseen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla. Sen vuoksi on tarpeen perustaa uusi ohjelma, jolla tuodaan yhteen aiemmin näistä muista ohjelmista ja muista asiaan liittyvistä budjettikohdista rahoitetut toimet. Ohjelmaan olisi myös sisällytettävä uusia aloitteita, joilla on tarkoitus parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.
(6)Euroopan tilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja jakeluun sovelletaan erillistä Euroopan tilasto-ohjelmaa, joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 99/2013. Jotta voitaisiin taata Euroopan tilastojen tuottamisen ja jakelun jatkuvuus, uuden ohjelman olisi sisällettävä myös Euroopan tilasto-ohjelman piiriin kuuluvia toimia niin, että tarjotaan kehys Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua varten. Uudessa ohjelmassa olisi vahvistettava rahoituskehys, jotta voidaan tarjota korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia Eurooppaa koskevia tilastoja kaiken unionin politiikan suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin pohjaksi.
(7)Sen vuoksi on aiheellista perustaa sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. Ohjelma olisi perustettava vuosiksi 2021–2027 eli seitsemäksi vuodeksi.
(8)Ohjelmasta olisi tuettava sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa tukevan unionin lainsäädännön suunnittelua, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa. Ohjelmasta olisi tuettava sellaisten edellytysten luomista, joilla voidaan parantaa sisämarkkinoiden kaikkien toimijoiden – yritysten, kansalaisten, mukaan luettuna kuluttajat, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten – vaikutusmahdollisuuksia. Tätä varten ohjelmalla olisi pyrittävä varmistamaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyky mutta myös tukemaan kuluttajansuojaa ja turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa ja lisäämään yritysten ja yksityishenkilöiden tietoa asiasta antamalla niille oikeanlaiset välineet, tiedot ja taidot valistuneiden päätösten tekemiseen sekä vahvistamaan niiden osallistumista unionin poliittiseen päätöksentekoon. Ohjelmalla olisi pyrittävä myös tiivistämään sääntelyyn ja hallintoon liittyvää yhteistyötä, esimerkiksi vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja vahvistamalla tieto- ja osaamispohjaa, myös käyttämällä strategisia julkisia hankintoja. Lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä tukemaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien korkealaatuisten kansainvälisten standardien kehittämistä. Tähän sisältyy myös standardien laatiminen tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvillä aloilla, millä edistetään unionin pääomamarkkinoiden avoimuutta ja moitteetonta toimintaa ja vahvistetaan sijoittajansuojaa. Ohjelmasta olisi tuettava sääntöjen ja standardien laatimista myös niin, että varmistetaan sidosryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen. Ohjelman tavoitteena pitäisi olla myös tukea sellaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa, jossa säädetään ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeasta tasosta koko elintarvikeketjussa ja eläinten hyvinvoinnin kohentamisesta.
(9)Nykyaikaiset sisämarkkinat edistävät kilpailua ja tuovat etuja kuluttajille, yrityksille ja työntekijöille. Alati kehittyvien palvelujen sisämarkkinoiden paremman hyödyntämisen pitäisi auttaa EU:n yrityksiä luomaan työpaikkoja ja lisäämään toimintaansa rajojen yli, tarjoamaan laajempaa palveluvalikoimaa edullisemmilla hinnoilla ja pitämään yllä kuluttajia ja työntekijöitä hyödyttäviä korkeita standardeja. Tämän saavuttamiseksi ohjelmalla olisi edistettävä jäljellä olevien esteiden poistamista ja varmistettava sääntelykehys, joka pystyy mukautumaan uusien innovatiivisten liiketoimintamallien mukaan.
(10)Monien teollisten tuotteiden osalta sääntelyyn liittyviä esteitä sisämarkkinoilla on poistettu ennalta ehkäisevillä mekanismeilla, antamalla yhteisiä sääntöjä ja soveltamalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, jos tällaisia unionin sääntöjä ei ole. Aloilla, joilla ei ole unionin lainsäädäntöä, vastavuoroisen tunnustamisen periaate tarkoittaa sitä, että tavaroilla, joita pidetään laillisesti kaupan yhdessä jäsenvaltiossa, on oikeus liikkua vapaasti ja niitä voidaan myydä toisessa jäsenvaltiossa. Vastavuoroisen tunnustamisen puutteellinen soveltaminen kuitenkin vaikeuttaa sellaisten yritysten tilannetta, jotka haluavat muiden jäsenvaltioiden markkinoille. Siitä huolimatta, että tavaramarkkinat ovat erittäin integroituneet, tämä johtaa menetettyihin mahdollisuuksiin koko taloudessa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä parantamaan vastavuoroisen tunnustamisen soveltamista tavaroiden alalla ja vähentämään laittomien ja vaatimusten vastaisten tavaroiden pääsyä markkinoille.
(11)Nopeasti muuttuvaan digitaaliseen toimintaympäristöön liittyy uusia sääntely- ja täytäntöönpanohaasteita, jotka koskevat kyberturvallisuuden, esineiden internetin tai tekoälyn kaltaisia seikkoja. Vahinkojen tapauksessa tiukat tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat säännöt ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan julkisin toimin varmistaa, että Euroopan kansalaiset, kuluttajat ja yritykset mukaan lukien, voivat hyötyä näistä säännöistä. Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä unionin tuotevastuujärjestelmän nopeaa mukauttamista ja täytäntöönpanoa innovoinnin tukemiseksi.
(12)Unionin lainsäädännön vaatimusten vastaisten tuotteiden saattaminen markkinoille asettaa vaatimuksia noudattavat tahot heikompaan asemaan ja saattaa vaarantaa kuluttajat. Monet yrittäjät jättävät säännöt huomiotta joko tiedon puutteen vuoksi tai tahallaan saadakseen kilpailuetua. Markkinavalvontaviranomaisten rahoitus on usein riittämätöntä, ja niiden toimintaa rajoittavat valtioiden rajat, kun taas yrittäjät käyvät kauppaa unionin tai jopa globaalilla tasolla. Etenkin sähköisen kaupankäynnin tapauksessa markkinavalvontaviranomaisilla on suuria vaikeuksia jäljittää kolmansista maista tuotuja vaatimustenvastaisia tuotteita ja yksilöidä vastuussa oleva taho lainkäyttöalueellaan. Ohjelmalla olisi sen vuoksi pyrittävä vahvistamaan tuotteiden vaatimustenmukaisuutta tarjoamalla oikeanlaiset kannustimet yrittäjille, tehostamalla vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja edistämällä tiiviimpää rajatylittävää yhteistyötä valvontaviranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös edistettävä markkinavalvonnan nykyisten puitteiden vahvistamista, kannustettava eri jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisia toteuttamaan yhteisiä toimia, parannettava tiedonvaihtoa ja edistettävä markkinavalvontatoimien lähentämistä ja yhdentämistä.
(13)Tuoteturvallisuus on kaikkien yhteinen huolenaihe. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset varmentavat, täyttävätkö tuotteet turvallisuusvaatimukset ennen niiden markkinoille saattamista. Sen vuoksi on äärimmäisen tärkeää, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat luotettavia ja päteviä. Unionissa on otettu käyttöön vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointjärjestelmä, jolla todennetaan laitosten pätevyys, puolueettomuus ja riippumattomuus. Keskeisenä haasteena on pitää akkreditointijärjestelmä uusimman tekniikan tasalla ja varmistaa, että järjestelmää sovelletaan kaikkialla unionissa yhtä tiukasti. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset täyttävät edelleen sääntelyvaatimukset, ja vahvistetaan Euroopan akkreditointijärjestelmää, etenkin uusilla toiminta-aloilla, tukemalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 14 artiklassa tarkoitettua Eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestöä (EA).
(14)Koska verkkokaupan ja verkossa tarjottavien matkapalvelujen kehityksen myötä kuluttajamarkkinoilla ei ole valtiollisia rajoja, on tärkeää varmistaa, että unionissa asuvat kuluttajat hyötyvät riittävästä suojasta hankkiessaan tavaroita ja palveluja kolmansiin maihin sijoittautuneilta talouden toimijoilta. Ohjelmasta olisi sen vuoksi oltava mahdollista tukea tarvittaessa yhteistyötä asiaan liittyvien elinten kanssa, jotka sijaitsevat kolmansissa maissa, jotka ovat unionin keskeisiä kauppakumppaneita.
(15)Viranomaiset käyttävät julkisia hankintoja varmistaakseen, että käytetyille julkisille varoille saadaan vastinetta, ja edistääkseen innovatiivisempia, kestävämpiä, osallistavampia ja kilpaillumpia sisämarkkinoita. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/23/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU vahvistetaan oikeudellinen kehys julkisia hankintoja koskevien markkinoiden – joiden osuus unionin bruttokansantuotteesta on 14 prosenttia – yhdentämistä ja tehokasta toimintaa varten, jotta hyödytetään viranomaisia, yrityksiä sekä kansalaisia, mukaan luettuna kuluttajat. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan strategisten julkisten hankintojen laajamittaisempi käyttö, julkisia hankintoja tekevien tahojen ammatillistaminen, pk-yritysten parempi pääsy hankintamarkkinoille, avoimuuden ja integriteetin lisääminen sekä tietojen parantaminen, jotta edistetään hankintojen digitalisaatiota ja yhteisiä hankintoja vahvistamalla kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa jäsenvaltioiden kanssa, parantamalla tiedonkeruuta ja tietojen analysointia, myös kehittämällä asiaan liittyviä tietoteknisiä välineitä, tukemalla kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa, antamalla neuvontaa, tekemällä kaikkia osapuolia hyödyttäviä kauppasopimuksia, tiivistämällä kansallisten viranomaisten yhteistyötä ja käynnistämällä pilottihankkeita.
(16)Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet ja helpottaa kansalaisten ja yritysten elämää, käyttöön olisi otettava korkealaatuisia käyttäjäkeskeisiä julkisia palveluja. Tämä edellyttää sitä, että julkishallinnon on ryhdyttävä toimimaan uusilla tavoilla, poistettava raja-aitoja hallinnon eri osa-alueiden väliltä ja sitouduttava luomaan tällaisia julkisia palveluja yhdessä kansalaisten ja yritysten kanssa. Rajatylittävän toiminnan jatkuva ja vakaa lisääntyminen sisämarkkinoilla edellyttää, että tarjotaan ajantasaisia tietoja yritysten ja kansalaisten oikeuksista mutta myös tietoja, joissa selitetään hallinnollisia muodollisuuksia. Lisäksi on keskeisen tärkeää tarjota oikeudellista neuvontaa ja auttaa kansallisella tasolla esiintyvien ongelmien ratkaisussa. On myös välttämätöntä luoda yhteys kansallisten hallintojen välille yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla sekä arvioida, miten sisämarkkinat toimivat käytännössä. Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava seuraavia olemassa olevia sisämarkkinoiden hallintovälineitä: Sinun Eurooppasi -portaali, jonka pitäisi toimia tulevan yhteisen digitaalisen palveluväylän runkona, Sinun Eurooppasi -neuvonta, Solvit, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä ja sisämarkkinoiden tulostaulu, jotta parannetaan kansalaisten jokapäiväistä elämää ja yritysten kykyä käydä kauppaa valtioiden rajojen yli.
(17)Ohjelmasta olisi tuettava unionin sääntelypuitteiden kehittämistä yhtiöoikeuden sekä johtamis- ja hallintojärjestelmien (corporate governance) samoin kuin sopimusoikeuden alalla, jotta voidaan tehostaa liiketoimintaa ja lisätä sen kilpailukykyä ja tarjota samalla suoja sidosryhmille, joihin yrityksen toiminta vaikuttaa ja reagoida uusiin poliittisiin haasteisiin. Sillä olisi myös varmistettava asiaan kuuluvan unionin säännöstön asianmukainen arviointi, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta, sidosryhmille annettavat tiedot ja apu sekä tiedonvaihdon edistäminen alalla. Ohjelmalla olisi tuettava komission aloitteita, joilla edistetään datataloutta ja innovointia koskevia selkeitä ja mukautettuja säädöspuitteita. Nämä aloitteet ovat välttämättömiä, jotta voidaan parantaa oikeusvarmuutta sopimusoikeuden ja sopimussuhteen ulkopuolisen oikeuden osalta, etenkin uuteen teknologiaan, kuten esineiden internetiin, tekoälyyn, robotiikkaan ja 3D-tulostukseen, liittyvissä vastuu- ja eettisissä kysymyksissä. Ohjelmalla olisi pyrittävä kannustamaan datapohjaisen liiketoiminnan kehittämistä, koska se on ratkaisevan tärkeää unionin talouden kannalta globaalissa kilpailussa.
(18)Ohjelmalla olisi myös edistettävä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseen liittyvän unionin oikeudellisen kehyksen asianmukaista ja täysimittaista täytäntöönpanoa ja soveltamista jäsenvaltioissa sekä alan uusiin haasteisiin puuttuvan politiikan kehittämistä. Sillä olisi tuettava myös Euroopan edun kannalta merkityksellisten kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston rahanpesun vastaisia toimenpiteitä arvioivan asiantuntijakomitean, toimintaa.
(19)Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen rahoituspalvelujen, rahoitusvakauden ja pääomamarkkinaunionin alalla, mukaan luettuna kestävä rahoitus, riippuu suuresti unionin toteuttamista näyttöön perustuvista toimenpiteistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komission olisi toimittava aktiivisesti ja seurattava jatkuvasti rahoitusmarkkinoita ja rahoitusvakautta, arvioitava unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, arvioitava voimassa olevan lainsäädännön tarkoituksenmukaisuutta ja yksilöitävä mahdollisia toiminta-aloja, joilla tulee esiin uusia riskejä, niin että sidosryhmät ovat mukana prosessissa koko toimintapoliittisen syklin ajan. Tällaiset toimet riippuvat analyysien, tutkimusten, koulutusmateriaalin, kyselyjen, vaatimustenmukaisuuden arviointien, arviointien ja tilastojen tuottamisesta, ja niiden tukena ovat tietotekniikkajärjestelmät ja viestintävälineet.
(20)Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistetut sisämarkkinat sisältävät järjestelmän, jolla varmistetaan, ettei kilpailu vääristy, ohjelmasta olisi tuettava unionin kilpailupolitiikkaa ja kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten välisiä verkostoja ja yhteistyötä ja olisi pyrittävä saavuttamaan laajempi sidosryhmien joukko viestimällä unionin kilpailupolitiikasta ja selittämällä siihen liittyviä oikeuksia, etuuksia ja velvollisuuksia.
(21)Ohjelmalla on erityisesti torjuttava talous- ja liiketoimintaympäristön käynnissä olevista muutoksista johtuvia radikaaleja vaikutuksia kilpailuun ja sisämarkkinoiden toimintaan, erityisesti datan eksponentiaalisen kasvun ja käytön kautta, kun otetaan huomioon tekoälyn ja muiden tietoteknisten välineiden ja osaamisen kasvava käyttö yrityksissä ja niiden neuvonantajien parissa. On myös olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan verkostoja ja yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuomioistuinten kanssa, koska vääristymätön kilpailu ja sisämarkkinoiden toiminta riippuvat ratkaisevasti näiden tahojen toimista. Kun otetaan huomioon kilpailupolitiikan erityistehtävä, jolla estetään unionin rajojen ulkopuolella tapahtuvasta kilpailunvastaisesta toiminnasta sisämarkkinoille aiheutuva vahinko, ohjelmasta olisi tarpeen mukaan tuettava yhteistyötä myös kolmansien maiden viranomaisten kanssa. Tiedotustoimien laajentaminen on välttämätöntä, jotta useammat kansalaiset ja yritykset pystyvät hyödyntämään tasapuolisesta kilpailusta sisämarkkinoilla saatavat edut täysimääräisesti. Koska monet ohjelman aloitteista ovat uusia ja ohjelman kilpailua koskevaan osaan vaikuttaa erityisen paljon sisämarkkinoiden kilpailuolojen dynaaminen kehitys – etenkin tekoälyn, algoritmien, massadatan, kyberturvallisuuden ja rikosteknisen tutkimuksen osalta – jonka vauhtia ja laajuutta on vaikea arvioida, on odotettavissa, että ohjelman tämän osan kehittyviin tarpeisiin vastaaminen vaatii joustavuutta.
(22)Euroopan yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen niin, että samalla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja avoimet ja kilpailukykyiset sisämarkkinat, on äärimmäisen tärkeää. Pk-yritykset ovat Euroopan talouden moottori: niiden osuus kaikista yrityksistä Euroopassa on 99 prosenttia, ne tarjoavat työpaikoista kaksi kolmasosaa ja ne edistävät merkittävästi uusien työpaikkojen luomista alueellisesti ja paikallisesti.
(23)Pk-yrityksillä on yhteisiä haasteita, jotka eivät vaikuta suuriin yrityksiin samassa määrin: rahoituksen saaminen, ammattitaitoisen työvoiman löytäminen, hallinnollisen rasitteen keventäminen, luovuuden ja innovoinnin hyödyntäminen, markkinoille pääseminen ja kansainvälistymisen edistäminen. Ohjelmalla olisi puututtava tällaisiin markkinahäiriöihin oikeasuhteisesti niin, ettei vääristetä kilpailua kohtuuttomasti sisämarkkinoilla.
(24)Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska ne eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan eikä niillä ole riittävästi vakuuksia. Rahoitukseen liittyviä lisähaasteita syntyy siitä, että pk-yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä sitoutumalla esimerkiksi digitalisaatioon, kansainvälistymiseen ja innovointiin ja työvoimansa ammattitaidon kohentamiseen. Rahoituksen rajoitetulla saannilla on kielteinen vaikutus yritysten perustamiseen, kasvuun ja elinkelpoisuuteen sekä uusien yrittäjien halukkuuteen ottaa haltuunsa elinkelpoisia yrityksiä sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.
(25)Jotta päästäisiin eroon näistä markkinahäiriöistä ja voitaisiin varmistaa, että pk-yritykset pysyvät edelleen unionin talouden kilpailukyvyn kivijalkana, pienille ja keskisuurille yrityksille on myönnettävä ylimääräistä tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [...] perustetun InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan kuuluvista velka- ja pääomarahoitusvälineistä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 käyttöön otettu lainantakausjärjestely on todistanut lisäarvonsa, ja sen odotetaan tuovan positiivisia vaikutuksia vähintään 500 000 pk-yritykselle; sen seuraaja perustetaan InvestEU-rahaston pk-yritysikkunaan.
(26)Tämän ohjelman poliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston pk-ikkunaan kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuun avulla. Rahoitustukea olisi myös käytettävä toimiin, joilla käsitellään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita, eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi saatava aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa.
(27)Ohjelmasta olisi tarjottava tehokasta tukea pk-yrityksille niiden koko elinkaaren aikana. Ohjelman olisi pohjauduttava pk-yrityksistä ja teollisuudenaloista kehitettyyn ainutlaatuiseen osaamiseen ja asiantuntemukseen ja pitkään kokemukseen, joka on saatu työskentelystä eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien kanssa. Tuen olisi pohjauduttava positiivisiin kokemuksiin Yritys-Eurooppa -verkostosta, keskitetystä asiointipisteestä, jolla parannetaan pk-yritysten kilpailukykyä ja kehitetään niiden liiketoimintaa sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella. Verkostolla on tarkoitus jatkaa palvelujen tarjoamista muiden unionin ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -ohjelman, puolesta hyödyntämällä näiden ohjelmien taloudellisia resursseja. Uusille yrittäjille suunnattu mentorijärjestelmä olisi myös tarkoitus säilyttää välineenä, jolla annetaan uusille yrittäjille tai yrittäjyyttä harkitseville mahdollisuus hankkia liiketoimintakokemusta saattamalla uusi yrittäjä yhteen jonkin toisen maan kokeneen yrittäjän kanssa ja vahvistamalla näin yrittäjyystaitoja. Ohjelmassa olisi pyrittävä kasvattamaan ja laajentamaan entisestään maantieteellistä kattavuutta ja tarjottava näin yrittäjille enemmän tällaisia yhteensaattamismahdollisuuksia, tarpeen mukaan täydentäen muita unionin aloitteita.
(28)Klusterit ovat strateginen väline pk-yritysten kilpailukyvyn ja toiminnan laajentamisen tukemiseksi, koska ne tarjoavat suotuisan liiketoimintaympäristön. Yhteisklusterialoitteilla olisi saatava aikaan kriittistä massaa pk-yritysten kasvun vauhdittamiseksi. Klustereilla yhdistetään erikoistuneita ekosysteemejä ja luodaan näin pk-yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja integroidaan ne paremmin eurooppalaisiin ja globaaleihin strategisiin arvoketjuihin. Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin tukemiin kansainvälisten kumppanuusstrategioiden kehittämiseen ja yhteistoimien toteuttamiseen olisi annettava tukea. Kestävää kumppanuutta olisi kannustettava jatkuvalla rahoituksella, jos tulos- ja osallistumistavoitteet saavutetaan. Suora tuki pk-yrityksille olisi kanavoitava klusteriorganisaatioiden kautta seuraavissa toimissa: huipputeknologian, uusien liiketoimintamallien sekä vähähiilisten ja resurssitehokkaiden ratkaisujen käyttöönotto, luovuus ja suunnittelu, osaamisen kehittäminen, taitavien työntekijöiden houkutteleminen, yrittäjyyden vauhdittaminen ja kansainvälistyminen. Mukaan olisi otettava muita pk-yritysten tukeen erikoistuneita toimijoita, jotta helpotetaan teollisuuden muutosta ja älykkään erikoistumisen strategioiden toteuttamista. Ohjelmalla olisi näin ollen edistettävä kasvua ja luotava yhteyksiä unionin (digitaali-)innovointikeskittymiin ja koheesiopolitiikan ja Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa tehtyihin investointeihin. Yhteisvaikutuksia Erasmus-ohjelman kanssa voidaan myös tutkia.
(29)Luovuus ja innovointi ovat ratkaisevan tärkeitä unionin teollisten arvoketjujen kilpailukyvyn kannalta. Ne toimivat katalysaattoreina teollisuuden nykyaikaistamiselle ja edistävät älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua. Luovuutta ja innovointia ei ole kuitenkaan hyödynnetty pk-yrityksissä riittävästi. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava kohdennettuja toimia, verkostoja ja kumppanuuksia, joilla edistetään luovuuteen pohjautuvaa innovointia koko teollisessa arvoketjussa.
(30)Eurooppalaisilla standardeilla on merkittävä asema sisämarkkinoilla. Ne ovat elintärkeitä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvylle. Standardit ovat ratkaisevan tärkeä väline myös unionin lainsäädännön ja politiikan tukemiseksi useilla keskeisillä aloilla, kuten energia, ilmastonmuutos, tieto- ja viestintäteknologia, resurssien kestävä käyttö, innovointi, tuoteturvallisuus, kuluttajansuoja, työntekijöiden turvallisuus ja työolot sekä ikääntyvä väestö, ja näin niiden panos on positiivinen koko yhteiskunnan kannalta.
(31)Euroopan standardointitoimia säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1025/2012, ja ne pannaan täytäntöön pitkäaikaisilla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, jotka ovat keskeisen tärkeitä, jotta saavutetaan edellä mainitussa asetuksessa samoin kuin yleisessä ja alakohtaisessa unionin standardointipolitiikassa vahvistetut tavoitteet.
(32)Hyvin toimiva yhteinen tilinpäätösraportointikehys on olennaisen tärkeä sisämarkkinoiden, pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan sekä yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta pääomamarkkinaunionin yhteydessä.
(33)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antavan elimen (International Accounting Standards Board) hyväksymät kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean niihin liittyvät tulkinnat olisi sisällytettävä unionin lainsäädäntöön, jotta yhtiöt, joiden arvopaperit on noteerattu säännellyillä markkinoilla unionissa, soveltaisivat niitä, mutta ainoastaan, jos IFRS-standardit täyttävät mainitussa asetuksessa säädetyt perusteet, joihin kuuluu vaatimus, jonka mukaan tilinpäätös antaa ”oikean ja riittävän kuvan” siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, ja ovat Euroopan yleisen edun mukaisia. Tällaiset kansainväliset tilinpäätösstandardit on tarpeen laatia noudattaen avointa ja demokraattisesti vastuullista menettelyä. IFRS-standardeilla on siten merkittävä rooli sisämarkkinoiden toiminnassa, ja siksi on unionin edun mukaista varmistaa, että IFRS-standardien laadinta- ja hyväksyntäprosesseissa syntyy standardeja, jotka ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden oikeudellisen kehyksen vaatimusten kanssa. Sen vuoksi on tärkeää luoda soveltuvat rahoitusjärjestelyt IFRS-säätiötä varten.
(34)On tarpeen, että unioni varmistaa Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) rahoituksen jatkuvuuden ja osallistuu siten sen rahoittamiseen, kun otetaan huomioon EFRAGin tehtävä sen arvioimisessa, ovatko IFRS-standardit unionin oikeuden vaatimusten ja politiikan mukaisia, sellaisina kuin niistä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1606/2002. EFRAGin teknisessä työssä olisi keskityttävä komissiolle annettavaan tekniseen neuvontaan IFRS-standardeja hyväksyttäessä sekä asiaankuuluvaan osallistumiseen tällaisten IFRS-standardien laadintaan, ja siinä olisi varmistettava, että unionin edut otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisessä standardisointiprosessissa. Unionin etuihin olisi sisällyttävä varovaisuuden käsite sekä direktiivissä 2013/34/EU säädetyn ”oikeaa ja riittävää kuvaa” sekä asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn Euroopan yleistä etua koskevan vaatimuksen säilyttäminen, kun otetaan huomioon IFRS-standardien vaikutus rahoitusvakauteen ja talouteen. Osaksi Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (EFRAG) olisi perustettava eurooppalainen yritysraportointiosasto (Corporate Reporting Lab), joka edistää innovointia ja hyvien toimintatapojen kehittämistä yritysraportoinnin alalla. Tällä foorumilla yritykset ja investoijat voivat jakaa hyviä toimintatapoja erityisesti muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnin ja kestävän kehityksen raportoinnin alalla.
(35)Kansainvälisen tilintarkastajaliiton, jäljempänä ’IFAC’, hallinnonuudistuksen seurannasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä perusti vuonna 2005 lakisääteisen tilintarkastuksen alalle julkisen edun valvontalautakunnan, jäljempänä ’PIOB’. PIOB:n tehtävänä on valvoa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) vahvistamiseen johtavaa prosessia ja muuta IFAC:n harjoittamaa yleishyödyllistä toimintaa. Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan hyväksyä sovellettavaksi unionissa erityisesti sillä edellytyksellä, että ne on laadittu asianmukaisessa menettelyssä julkisen valvonnan alaisena ja läpinäkyvyyttä noudattaen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY 26 artiklassa edellytetään. Kun otetaan huomioon kansainvälisten tilintarkastusstandardien käyttöönotto unionissa ja PIOB:n keskeinen asema sen varmistamisessa, että standardit täyttävät direktiivissä 2006/43/EY asetetut vaatimukset, on tärkeää varmistaa asianmukaiset rahoitusjärjestelyt PIOB:n osalta.
(36)Unioni edistää korkeatasoista kuluttajansuojaa, parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja edistää kuluttajien keskeistä asemaa sisämarkkinoilla tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden politiikkaa ja pyrkimällä varmistamaan, että kuluttajina toimiessaan kansalaiset saavat mahdollisimman paljon hyötyä sisämarkkinoista ja että heidän turvallisuuttaan ja oikeudellisia ja taloudellisia etujaan suojellaan asianmukaisesti ja konkreettisin toimin. Unionin on myös varmistettava, että kuluttaja- ja tuoteturvallisuuslainsäädännön noudattamista valvotaan asianmukaisesti ja yhdenvertaisesti käytännössä ja että yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, joilla kilpailu on oikeudenmukaista. Lisäksi on syytä antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia ja kannustaa ja avustaa heitä tekemään kestäviä valintoja ja edistää näin kestävää ja energia- ja resurssitehokasta taloutta ja kiertotaloutta.
(37)Ohjelmalla olisi myös pyrittävää lisäämään kuluttajien, yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten tietoa unionin kuluttajia ja turvallisuutta koskevasta lainsäädännöstä ja parantamaan kuluttajien ja kuluttajia edustavien organisaatioiden vaikutusmahdollisuuksia kansallisella ja unionin tasolla erityisesti tukemalla Euroopan kuluttajaliittoa (BEUC), joka on vakiintunut ja tunnustettu kansalaisjärjestö, joka edustaa kuluttajien etuja kaikkeen asiaan kuuluvaan unionin politiikkaan nähden, sekä eurooppalaista standardointiasioiden kuluttajajärjestöä (ANEC), joka edustaa kuluttajien etuja standardointikysymyksissä. Tässä erityishuomiota olisi kiinnitettävä uusiin markkinatarpeisiin, jotka liittyvät kestävän kulutuksen edistämiseen ja talouden digitalisaatiosta tai uusien kulutusmallien ja liiketoimintamallien kehittämisestä syntyvien haavoittuvuuksien ja haasteiden estämiseen. Ohjelmasta olisi tuettava markkinoihin, poliittisiin haasteisiin ja esiin nouseviin ongelmiin ja käyttäytymismuotoihin liittyvien tietojen kehittämistä sekä kuluttajia koskevien unionin tulostaulujen julkaisemista.
(38)Ohjelmasta olisi tuettava kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, mukaan luettuna tuoteturvallisuuden seurannasta vastaavat viranomaiset, jotka tekevät yhteistyötä erityisesti vaarallisia kulutustuotteita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmän kautta. Ohjelmasta olisi myös tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 noudattamisen valvontaa kuluttajansuojan ja tuoteturvallisuuden osalta sekä kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkoston toimintaa ja kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja unionin asianomaisten viranomaisten välillä. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä varmistamaan, että kaikilla kuluttajilla ja kauppiailla on mahdollisuus käyttää laadukasta tuomioistuinten ulkopuolista riidanratkaisua ja verkkovälitteistä riidanratkaisua ja saada tietoja muutoksenhakumahdollisuuksista.
(39)Euroopan kuluttajakeskusten verkosto auttaa kuluttajia hyödyntämään unionin kuluttajaoikeuksia, kun he hankkivat tavaroita ja palveluja valtioiden rajojen yli sisämarkkinoilla ja Euroopan talousalueella, joko verkon kautta tai matkoillaan. Verkostoon kuuluu 30 keskusta, ja sitä rahoitetaan yhteisesti unionin kuluttajaohjelmista, ja se on yli 10 vuoden aikana osoittanut lisäarvonsa vahvistamalla kuluttajien ja kauppiaiden luottamusta sisämarkkinoihin. Se käsittelee vuodessa yli 100 000 kuluttajien tiedustelua ja saavuttaa miljoonia kansalaisia lehdistötiedotteillaan ja verkossa tapahtuvalla tiedotuksellaan. Se on yksi unionin arvostetuimmista kansalaisten neuvontaverkostoista, ja useimmissa sen keskuksissa on sisämarkkinalainsäädäntöä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/123/EY, käsitteleviä yhteyspisteitä; sen arvioinnissa korostetaan toiminnan jatkamisen merkitystä. Verkosto aikoo myös kehittää vastavuoroisia järjestelyjä kolmansissa maissa toimivien vastaavien elinten kanssa.
(40)Unionin kuluttaja- ja markkinointilainsäädäntöä koskevassa toimivuustarkastuksessa, jonka komissio teki toukokuussa 2017, tuli esiin, että sääntöjen noudattamista on valvottava paremmin ja muutoksenhakua helpotettava, jos kuluttajille on aiheutunut vahinkoa kuluttajalainsäädännön rikkomisesta. Tämän seurauksena komissio hyväksyi huhtikuussa 2018 Kuluttajat vahvempaan asemaan -toimenpidepaketin, jolla muun muassa varmistetaan kuluttajien yhdenvertainen kohtelu sisämarkkinoilla siltä osin kuin on kyse laatueroista, jäsenvaltioiden vahvemmasta valvontakapasiteetista, vahvemmasta tuoteturvallisuudesta, laajemmasta kansainvälisestä yhteistyöstä ja uusista muutoksenhakumahdollisuuksista etenkin oikeutettujen yksikköjen nostamien edustajakanteiden kautta. Ohjelmasta olisi pyrittävä tukemaan kuluttajapolitiikkaa, jolla lisätään kuluttajaorganisaatioiden ja kuluttajansuojaviranomaisten tietoa, kehitetään niiden valmiuksia ja vaihdetaan hyviä toimintatapoja niiden välillä, kehitetään verkostoitumista ja markkinatietojen käyttöä sekä vahvistetaan näyttöpohjaa sisämarkkinoiden toiminnasta kuluttajien kannalta ja tietotekniikkajärjestelmien ja viestintävälineiden toiminnasta.
(41)Kansalaisiin vaikuttaa erityisen paljon rahoituspalvelumarkkinoiden toiminta. Rahoituspalvelut ovat sisämarkkinoiden keskeinen osatekijä, ja ne edellyttävät vankkoja sääntely- ja valvontapuitteita, joilla varmistetaan rahoitusvakauden ja kestävän talouden lisäksi myös korkeatasoinen suoja kuluttajille ja muille rahoituspalvelujen loppukäyttäjille, muun muassa vähittäissijoittajille, säästäjille, vakuutuksenottajille, eläkerahastosäästäjille ja edunsaajille, yksittäisille osakkeenomistajille, lainanottajille sekä pk-yrityksille. On tärkeää vahvistaa niiden valmiuksia osallistua politiikan laatimiseen rahoitusalalla.
(42)Ohjelmasta olisi sen vuoksi tuettava edelleen erityistoimia, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/826 perustettuun unionin ohjelmaan (2017–2020) kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumisen lisäämisestä unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla; ohjelmalla jatkettiin vuosien 2012–2017 pilottiohjelmaa ja valmistelutoimia. Tämä on tarpeen, jotta poliittiset päättäjät saavat sidosryhmien näkökantoja muiltakin kuin rahoitussektorin ammattilaisilta ja jotta varmistetaan kuluttajien ja muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien parempi edustus. Tämän pitäisi johtaa parempaan rahoituspalvelupolitiikkaan, erityisesti sen ansiosta, että rahoitusalan sääntelyyn liittyviä kysymyksiä ymmärretään yleisesti paremmin ja finanssiosaaminen kohenee.
(43)Vuosina 2012 ja 2013 toteutetun pilottihankkeen ja vuosina 2014–2016 toteutetun valmistelutoimen yhteydessä komissio antoi avustuksia kahdelle organisaatiolle vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön tuloksena. Nämä kaksi organisaatiota ovat Finance Watch, joka perustettiin unionin avustuksilla vuonna 2011 kansainväliseksi voittoa tavoittelemattomaksi järjestöksi Belgian lainsäädännön nojalla, ja Better Finance, joka syntyi, kun vuonna 2009 alettiin järjestellä ja brändätä uudelleen jo olemassa olevia eurooppalaisia sijoittajien ja osakkeenomistajien liittoja. Asetuksella (EU) 2017/826 perustetussa valmiuksien kehittämiseen tähtäävässä ohjelmassa yksilöidään nämä kaksi järjestöä ainoiksi avustuksensaajiksi. Sen vuoksi on tarpeen jatkaa näiden järjestöjen yhteisrahoittamista ohjelman yhteydessä. Rahoitusta olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen.
(44)Terveyden korkeatasoinen suojelu koko elintarvikeketjussa on välttämätöntä, jotta sisämarkkinat toimisivat tehokkaasti. Turvallinen ja kestävä elintarvikkeiden toimitusketju on ennakkoedellytys yhteiskunnan ja sisämarkkinoiden kannalta. Valtioiden rajat ylittävät terveys- ja elintarvikekriisit vaikeuttavat sisämarkkinoiden toimintaa rajoittamalla henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta ja aiheuttamalla häiriöitä tuotantoon.
(45)Unionin lainsäädännön yleistavoitteena elintarvikeketjun alalla on myötävaikuttaa ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaan tasoon elintarvikeketjussa, tukea eläinten hyvinvoinnin kohentamista, myötävaikuttaa kuluttajansuojan, kuluttajatiedotuksen ja ympäristönsuojelun korkeaan tasoon, myös luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen, parantamalla samalla Euroopan elintarvike- ja rehutuotannon kestävyyttä, lisäämällä laatustandardeja koko unionissa, vahvistamalla unionin elintarvike- ja rehuteollisuuden kilpailukykyä ja edistämällä uusien työpaikkojen luomista.
(46)Kun otetaan huomioon ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaa tasoa koko elintarvikeketjussa koskevien toimien erityisluonne, tässä asetuksessa on säädettävä erityisistä kelpoisuusperusteista, jotka koskevat avustusten myöntämistä ja julkisten hankintojen käyttämistä. Erityisesti poiketen siitä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) , jäljempänä ’varainhoitoasetus’, säädetään ja säädetystä taannehtivuuskiellon periaatteesta poiketen kiireellisten toimenpiteiden kustannusten olisi kiireellisen ja ennalta arvaamattoman luonteensa vuoksi oltava avustuskelpoisia ja sisällettävä myös kustannukset, jotka ovat syntyneet taudin tai kasvintuhoojan epäillystä esiintymisestä, kunhan esiintyminen vahvistetaan myöhemmin ja siitä ilmoitetaan komissiolle. Sen jälkeen, kun komissio on allekirjoittanut oikeudelliset sitoumukset ja arvioinut jäsenvaltioiden toimittamat maksupyynnöt, sen olisi tehtävä vastaavat talousarviositoumukset ja maksettava avustuskelpoiset kustannukset. Myös sellaisista suojatoimenpiteistä aiheutuvien kustannusten olisi oltava avustuskelpoisia, jotka on toteutettu tilanteessa, jossa kolmannen maan tai jäsenvaltion alueella tai merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla esiintyy tai leviää tiettyjä eläintauteja tai zoonooseja, jotka uhkaavat välittömästi unionin terveystilannetta, samoin kuin sellaisista suojatoimenpiteistä tai muista aiheellisista toimista aiheutuvien kustannusten, jotka on toteutettu unionin kasvien terveystilanteen tueksi.
(47)Jäsenvaltioiden suorittama virallinen valvonta on olennainen väline valvottaessa ja seurattaessa, että asiaankuuluvat unionin vaatimukset pannaan täytäntöön, niitä noudatetaan ja niiden noudattamista valvotaan. Virallisten valvontajärjestelmien vaikuttavuus ja tehokkuus ovat erittäin tärkeitä pidettäessä yllä ihmisten, eläinten ja kasvien turvallisuuden korkeaa tasoa koko elintarvikeketjussa ja varmistettaessa samalla ympäristönsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin korkea taso. Tällaisiin valvontatoimenpiteisiin olisi voitava saada unionin rahoitustukea. Etenkin unionin vertailulaboratorioille olisi voitava myöntää rahoitusosuus, jotta niille voidaan myöntää tukea kustannuksiin, jotka aiheutuvat komission hyväksymien työohjelmien toteuttamisesta. Koska virallisen valvonnan vaikuttavuus riippuu myös siitä, onko valvontaviranomaisilla käytettävissään unionin lainsäädännön asianmukaisesti tuntevaa, hyvin koulutettua henkilöstöä, unionin olisi lisäksi voitava osallistua toimivaltaisten viranomaisten järjestämän, tällaisen henkilöstön koulutuksen ja vaihto-ohjelmien rahoitukseen.
(48)Euroopan tilasto-ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset Euroopan tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle, niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti ja niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetun unionin politiikan täytäntöönpanoon, etenkin vahvistetun ja yhdennetyn talouden ohjauksen ja hallintotavan, sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden, kestävän kehityksen, maatalouspolitiikan, Euroopan sosiaalisen ulottuvuuden sekä globalisaation osalta.
(49)Euroopan tilastot ovat välttämättömiä unionin päätöksenteon ja unionin aloitteiden tulosten ja vaikutusten mittaamisen kannalta. Sen vuoksi olisi varmistettava Euroopan tilastojen jatkuva tarjoaminen ja kehittäminen – noudattamalla unionin laajuista lähestymistapaa ja omaksumalla sisämarkkinoita laajempi perspektiivi – jotta voidaan kattaa unionin kaikki toiminnot ja toiminta-alat, mukaan luettuna yritysten ja kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen valistuneiden päätösten tekemiseksi.
(50)Horisontaalisen luonteensa vuoksi Euroopan tilasto-ohjelmaan sovelletaan erityisvaatimuksia ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädettyjä vaatimuksia, etenkin siltä osin kuin on kyse tilastoperiaatteiden noudattamisesta, Euroopan tilastojärjestelmän toiminnasta ja sen hallinnoinnista, mukaan luettuna Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle ja komissiolle osoitettu asema ja tehtävät, sekä tilastotoimien suunnittelun vahvistamisesta ja täytäntöönpanosta.
(51)Ohjelma on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti.
(52)Unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman. Edistämällä Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista unioni ja jäsenvaltiot tukevat vahvempaa, kestävämpää, osallisuutta paremmin edistävää, turvallisempaa ja vauraampaa Eurooppaa. Ohjelmalla olisi edistettävä Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa, myös asettamalla keskenään tasapainoon kestävän kehityksen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus.
(53)On tärkeää, että ilmastonmuutosta torjutaan Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti, mistä syystä ohjelmalla olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamista, ja yleisenä tavoitteena on, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuettaisiin ilmastotavoitteita Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana määritellään olennaisia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asianmukaisten arviointi- ja tarkasteluprosessien yhteydessä.
(54)Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät [viittaus päivitettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan] mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(55)Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrätään yhteistyöstä ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden välillä. Olisi myös säädettävä siitä, että ohjelmaan voivat osallistua muut maat, mukaan luettuna unionin naapurimaat sekä unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat sekä liittymässä olevat maat. Lisäksi Euroopan tilastojen alalla ohjelmaan voi osallistua Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla tehdyn Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen mukaisesti.
(56)Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Myös kolmannet maat voivat osallistua muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.
(57)Tähän ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja ja hankintoja koskevat säännöt.
(58)Edeltävien ohjelmien ja budjettikohtien nojalla toteutetut toimet ovat osoittautuneet asianmukaisiksi, ja ne olisi pidettävä voimassa. Ohjelmalla käyttöön otettavilla uusilla toimilla pyritään vahvistamaan erityisesti sisämarkkinoiden toimintaa. Jotta ohjelman toteuttamista voitaisiin yksinkertaistaa ja joustavoittaa ja näin saavuttaa paremmin sen tavoitteet, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina. Ohjelmaan olisi sisällytettävä myös luettelot ohjeellisista toimista, jotka koskevat erityistavoitteita kilpailukyvyn alalla, tai erityistoimista, jotka johtuvat sääntelyvaatimuksista, esimerkiksi standardoinnin, elintarvikeketjun sääntelyn ja Euroopan tilastojen alalla.
(59)On tarpeen täsmentää tiettyjä yhteisöjen luokkia, joille voidaan myöntää rahoitusta, sekä ne yhteisöt, joille voidaan myöntää rahoitusta ilman ehdotuspyyntöä.
(60)Maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi ohjelmassa olisi varattava edelleen mahdollisuus ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle, esimerkiksi kolmansien maiden virkamiesten tai kansainvälisten järjestöjen edustajien tai talouden toimijoiden edustajien osallistuminen tiettyihin toimiin.
(61)On tarpeen säätää yhteisrahoitussääntöjä ja avustuskelpoisia kustannuksia koskevista erityisperusteista.
(62)EU:n talousarvion kokonaistarkastelusta 19 päivänä lokakuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa esitetyn rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille; kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista
(63)Tällä ohjelmalla olisi edistettävä yleistä tukea, jolla käsitellään syrjäisimpien alueiden erityistarpeita ja niiden integroimista sisämarkkinoille, kuten vahvistettiin hiljattain komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”.
(64)Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja vältettävä päällekkäisyydet asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa. Tämän ohjelman mukaisilla toimilla olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) […] perustettujen tulli- ja Fiscalis-ohjelmien toimia, joilla myös on tarkoitus tukea ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa.
(65)Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetusta Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävän pk-yritysten ja yrittäjyyden tuen kanssa. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [...] perustetun InvestEU-rahaston pk-yritysikkunasta taataan velka- ja pääomatuki, jolla parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia ja saatavuutta. Ohjelmalla haetaan yhteisvaikutuksia myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun avaruusohjelman kanssa siten, että pk-yrityksiä kannustetaan hyödyntämään näissä ohjelmissa kehitettyjä läpimurtoinnovaatioita ja muita ratkaisuja.
(66)Tällä ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun, tutkimusta ja innovointia edistävän Euroopan horisontti -ohjelman kanssa. Tämä koskee erityisesti täydentävyyttä tulevan innovatiivisia yrityksiä käsittelevän Euroopan innovointineuvoston toimien kanssa sekä pk-yrityksille tarkoitettujen tukitoimien kanssa.
(67)Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia ja täydentävyyttä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa, jolla edistetään unionin talouden ja julkisen sektorin digitalisaatiota.
(68)Lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston kanssa, jolla tuetaan Euroopan oikeusalueen kehittämistä edelleen kansallisten oikeusjärjestelmien tehostamiseksi, mikä on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa oikeudenmukaisen ja kustannustehokkaan Euroopan talouden.
(69)Ohjelmalla olisi edistettävä yhteisvaikutuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun Erasmus-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun Euroopan unionin solidaarisuusrahaston ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustetun Euroopan sosiaalirahasto plussan kanssa työvoiman ja nuorison liikkuvuuden alalla, mikä on keskeisen tärkeää hyvin toimivien sisämarkkinoiden kannalta.
(70)Elintarvikeketjuun liittyviä toimia, kuten eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä eläinten ja kasvien terveyteen liittyvien kriisien tapauksessa, voitaisiin täydentää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [...] perustettuihin unionin yhteisen maatalouspolitiikan ohjelmiin kuuluvilla markkinapohjaisilla toimilla.
(71)Tarpeen mukaan ohjelman toimia olisi käytettävä käsittelemään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita niin, että toimet eivät ole päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäytä sitä ja että toimilla saadaan aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa.
(72)Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä työohjelmia, joilla toteutetaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaa tasoa edistävät toimet koko elintarvikeketjussa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.
(73)Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteämääräisen rahoituksen ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.
(74)Säännöllisen seurannan ja raportoinnin varmistamiseksi olisi otettava käyttöön alusta lähtien asianmukaiset puitteet ohjelman toimien ja tulosten seuraamista varten. Seurannan ja raportoinnin olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia ennalta määriteltyihin lähtöarvoihin nähden.
(75)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista.
(76)Luettelo eläintaudeista ja zoonooseista, joita varten voidaan myöntää rahoitusta hätätoimenpiteiden nojalla ja hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien nojalla olisi vahvistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 I osan 2 luvussa tarkoitettujen eläintautien perusteella.
(77)Jotta voidaan ottaa huomioon tilanteet, joita aiheutuu eläintaudeista, joilla on merkittävä vaikutus karjankasvatukseen tai karjakauppaan, ihmisille uhkan aiheuttavien zoonoosien kehittyminen tai tieteen tai epidemiologian viimeaikainen kehitys samoin kuin eläintaudit, jotka todennäköisesti muodostavat uuden uhkan unionin kannalta, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan eläintautien ja zoonoosien luetteloa. Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tarpeen mukaan tarkistetaan tai täydennetään indikaattoreita, joilla mitataan erityistavoitteiden saavuttamista, ja täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointipuitteiden perustamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.
(78)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [viittaus on päivitettävä uuden MMA:ita koskevan päätöksen mukaisesti: neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan nojalla] saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
(79)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.
(80)Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys.
(81)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/679 säännellään tähän asetukseen liittyvää jäsenvaltioissa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 säännellään tähän asetukseen liittyvää komission suorittamaa henkilötietojen käsittelyä Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa. Toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa tietojenvaihdossa tai tietojen toimittamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä henkilötietojen toimittamista koskevia sääntöjä, ja komission suorittamassa tietojenvaihdossa tai tietojen toimittamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä henkilötietojen toimittamista koskevia sääntöjä.
(82)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, koska asianomaiset kysymykset ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, vaan ne voidaan unionin laajempien toimintamahdollisuuksien vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(83)Ohjelmalla olisi myös varmistettava unionin sisämarkkinoita, yritysten, myös pk-yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevien toimien parempi näkyvyys ja johdonmukaisuus Euroopan kansalaisten, yritysten ja viranomaisten kannalta.
(84)Asetus (EU) N:o 99/2013, asetus (EU) N:o 1287/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 254/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 652/2014 ja asetus (EU) 2017/826 olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021.
(85)On aiheellista varmistaa jouheva ja keskeytymätön siirtyminen yritysten ja pk-yritysten kilpailukyvyn, kuluttajansuojan, rahoituspalvelujen asiakkaiden ja loppukäyttäjien, rahoituspalveluja koskevan politiikan laatimisen, elintarvikeketjun ja Euroopan tilastojen alaa koskevista ohjelmista, jotka on perustettu asetuksella (EU) N:o 1287/2013, asetuksella (EU) N:o 254/2014, asetuksella (EU) 2017/826, asetuksella (EU) N:o 258/2014, asetuksella (EU) N:o 652/2014 ja asetuksella (EU) N:o 99/2013, tähän ohjelmaan niin, että otetaan huomioon etenkin monivuotisten toimenpiteiden jatkuvuus ja edeltävien ohjelmien onnistumisen arviointi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan ohjelma sisämarkkinoiden toiminnan ja yritysten, mukaan luettuna mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn parantamiseksi sekä puitteet asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklassa tarkoitettujen Euroopan tilastojen kehittämisen, tuottamisen ja jakelun rahoittamiseksi, jäljempänä ’ohjelma’.
Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;
2)’Euroopan tilastoilla’ asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti kehitettyjä, tuotettuja ja levitettyjä tilastoja;
3)’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö;
4)’mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ komission 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa suosituksessa 2003/361/EY määriteltyjä mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä;
5)’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio.
3 artikla
Ohjelman tavoitteet
1.Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja suojellaan etenkin kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), ja parannetaan niiden vaikutusmahdollisuuksia valvomalla unionin lainsäädännön noudattamista, helpottamalla markkinoille pääsyä, laatimalla standardeja ja edistämällä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia, sekä tiivistetään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission ja unionin erillisvirastojen välistä yhteistyötä;
b)tarjotaan korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia Eurooppaa koskevia tilastoja, jotka ovat kaiken unionin politiikan suunnittelun, seurannan ja arvioinnin perustana ja joiden avulla poliittiset päättäjät, yritykset, tiedeyhteisö, kansalaiset ja media voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja osallistua aktiivisesti demokraattiseen prosessiin.
2.Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a)parannetaan sisämarkkinoiden tehokkuutta, helpotetaan esteiden ehkäisemistä ja poistamista, tuetaan unionin lainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa seuraavilla aloilla: tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinat, julkiset hankinnat, markkinavalvonta sekä yhtiöoikeus, sopimusoikeus ja sopimussuhteen ulkopuolinen oikeus, rahanpesun torjunta, pääoman vapaa liikkuvuus, rahoituspalvelut ja kilpailu, mukaan luettuna hallintovälineiden kehittäminen;
b)parannetaan yritysten kilpailukykyä kiinnittäen erityishuomiota pk-yrityksiin ja saadaan aikaan täydentävyyttä toimenpiteillä, joilla tarjotaan eri muotoista tukea pk-yrityksille, edistetään markkinoillepääsyä, myös pk-yrityksiä kansainvälistämällä, tarjotaan suotuisa liiketoimintaympäristö pk-yrityksille, edistetään eri alojen kilpailukykyä, nykyaikaistetaan toimialaa ja edistetään yrittäjyyttä;
c)varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta standardointiprosesseilla, joilla
i)mahdollistetaan eurooppalaisen standardoinnin rahoitus ja sidosryhmien osallistuminen eurooppalaisten standardien laatimiseen;
ii)tuetaan korkealaatuisten kansainvälisten tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien standardien kehittämistä, helpotetaan niiden integroimista unionin lainsäädäntöön ja edistetään innovointia ja parhaiden toimintatapojen kehittämistä yritysraportoinnin alalla;
d)edistetään kuluttajien etuja ja varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja ja tuoteturvallisuus seuraavilla toimilla:
i)parannetaan kuluttajien, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia ja avustetaan ja valistetaan näitä tahoja; varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, kestävä kulutus ja tuoteturvallisuus etenkin tukemalla toimivaltaisia valvontaviranomaisia ja kuluttajia edustavia organisaatioita ja yhteistyötoimia; varmistetaan, että oikeussuojakeinot ovat kaikkien kuluttajien saatavilla; tarjotaan riittävästi tietoa markkinoista ja kuluttajista;
ii)vahvistetaan kuluttajien, muiden rahoituspalvelujen loppukäyttäjien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista rahoituspalveluja koskevan politiikan laatimiseen; edistetään rahoitusalaa koskevaa ymmärtämystä;
e)myötävaikutetaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkeaan tasoon koko elintarvikeketjussa ja siihen liittyvillä aloilla myös ehkäisemällä ja hävittämällä tauteja ja kasvintuhoojia ja tuetaan eläinten hyvinvoinnin kohentamista samoin kuin kestävää elintarvikkeiden tuotantoa ja kulutusta;
f)tuotetaan Eurooppaa koskevia korkealaatuisia tilastoja ja tiedotetaan niistä oikea-aikaisesti, puolueettomasti ja kustannustehokkaasti vahvistettujen kumppanuuksien kautta asetuksen (EY) N:o 223/2009 4 artiklassa tarkoitetun Euroopan tilastojärjestelmän puitteissa ja kaikkien asiaankuuluvien ulkoisten osapuolten kanssa käyttäen eri tietolähteitä, edistyneitä tietoanalyysimenetelmiä, älykkäitä järjestelmiä ja digitaaliteknologiaa.
4 artikla
Talousarvio
1.Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 4 088 580 000 euroa käypinä hintoina.
2.Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin:
a)1 000 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen;
b)188 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen;
c)1 680 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen;
d)552 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen.
3.Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan ja sellaisten tietoteknisten verkostojen käyttämiseen, joissa keskitytään tietojen käsittelyyn ja vaihtoon, sekä tietotekniikkajärjestelmien käyttämiseen ja kehittämiseen.
4.Edellä 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun tavoitteen osalta useampaa kuin yhtä varainhoitovuotta koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.
5.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 111 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio tekee talousarviositoumuksen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen nojalla eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyviin hätätoimenpiteisiin myönnettävästä avustuksesta arvioituaan jäsenvaltioiden toimittamat maksuhakemukset.
6.Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.
5 artikla
Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat
Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat:
a)Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;
b)unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;
c)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;
d)muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella
i)varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;
ii)vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa;
iii)ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;
iv)taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.
Edellä ii alakohdassa tarkoitettuja rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti.
6 artikla
EU:n rahoituksen toteutus ja muodot
1.Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.
2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin.
3.Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen XXX [takuurahastosta annetun asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan.
II LUKU
AVUSTUKSET
7 artikla
Avustukset
Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä.
8 artikla
Avustuskelpoiset toimet
1.Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita.
2.Rahoitusta voivat saada erityisesti seuraavat toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita:
a)luodaan oikeanlaiset edellytykset, joilla voidaan parantaa kaikkien sisämarkkinoiden toimijoiden, muun muassa yritysten, kansalaisten ja kuluttajien, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja viranomaisten vaikutusmahdollisuuksia toteuttamalla avoimia tiedotus- ja valistuskampanjoita, vaihtamalla parhaita käytänteitä, edistämällä hyviä käytänteitä, vaihtamalla ja levittämällä osaamista ja tietoja sekä järjestämällä koulutusta;
b)tarjotaan unionin kansalaisille, kuluttajille, loppukäyttäjille, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten edustajille mekanismit, joilla ne voivat osallistua poliittiseen keskusteluun, politiikan laatimiseen ja päätöksentekoon, erityisesti tukemalla kansallisella ja unionin tasolla edustavien organisaatioiden toimintaa;
c)kehitetään valmiuksia ja helpotetaan ja koordinoidaan yhteisiä toimia jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, komission, unionin erillisvirastojen ja kolmansien maiden viranomaisten välillä;
d)tuetaan unionin oikeudellisen kehyksen tehokasta täytäntöönpanoa ja nykyaikaistamista ja sen nopeaa mukauttamista jatkuvasti muuttuvan toimintaympäristön mukaan, myös tietojen keruun ja analysoinnin, tutkimusten, arviointien ja poliittisten suositusten kautta, järjestetään demonstrointitoimia ja pilottihankkeita. toteutetaan tiedotustoimintaa, kehitetään erikoistuneita tietoteknisiä välineitä, joilla varmistetaan sisämarkkinoiden avoin ja tehokas toiminta.
3.Rahoitusta voivat saada seuraavat toimet, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
a)tarjotaan eri muotoista tukea pk-yrityksille;
b)helpotetaan pk-yritysten pääsyä markkinoille, tuetaan niitä globaalien ja yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyssä ja liiketoiminnan kansainvälistämisessä sekä vahvistetaan unionin teollisuuden johtoasemaa globaaleissa arvoketjuissa, mukaan luettuna Yritys-Eurooppa -verkosto;
c)puututaan markkinaesteisiin ja hallinnolliseen rasitteeseen ja luodaan suotuisa liiketoimintaympäristö, jolla annetaan pk-yrityksille mahdollisuus hyötyä sisämarkkinoista;
d)helpotetaan yritysten kasvua, muun muassa kehittämällä taitoja, ja teollisuuden muutosta valmistusteollisuudessa ja palvelualoilla;
e)tuetaan yritysten kilpailukykyä ja kokonaisia talouden sektoreita sekä innovaatioiden käyttöönottoa pk-yrityksissä ja yhteistyötä arvoketjussa liittämällä yhteen strategisesti ekosysteemeitä ja klustereita, mukaan luettuna yhteisklusterialoite;
f)edistetään yrittäjyyshenkistä liiketoimintaympäristöä ja yrittäjyyskulttuuria, muun muassa uusien yrittäjien mentori-järjestelmällä, ja tuetaan start-up- ja scale-up-yrityksiä sekä liiketoiminnan kestävyyttä.
4.Rahoitusta voivat saada asetuksen (EU) N:o 1025/2012 15 ja 16 artiklassa säädetyt toimet, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
5.Rahoitusta voivat saada toimet, joilla tuetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien kansainvälisten standardien kehittämistä, soveltamista, arviointia ja seurantaa ja standardointiprosessin valvontaa ja joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
6.Rahoitusta voivat saada liitteessä I säädetyt toimet, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
7.Rahoitusta voivat saada liitteessä II säädetyt toimet, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
9 artikla
Osallistumiskelpoiset yhteisöt
1.Varainhoitoasetuksen 197 artiklassa säädettyjen perusteiden lisäksi sovelletaan tämän artiklan 2–7 kohdassa vahvistettuja osallistumiskelpoisuusperusteita.
2.Jäljempänä 3–7 kohdassa vahvistettujen osallistumiskelpoisuusperusteiden lisäksi ohjelmaan voivat osallistua seuraavat yhteisöt:
a)oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista:
i)jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue;
ii)ohjelmaan assosioitunut kolmas maa 5 artiklan mukaisesti;
b)mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö;
c)oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos toimi on unionin tavoitteiden mukaista ja unionin ulkopuolella toteutetut toimet parantavat niillä jäsenvaltioiden alueilla, joilla perussopimuksia sovelletaan, toteutettujen toimien vaikuttavuutta.
3.Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, voivat osallistua seuraaviin toimiin:
a)toimet, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityistavoite;
b)toimet, joilla tuetaan kuluttajansuojaa ja toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
Oikeussubjektit, jotka osallistuvat a ja b alakohdassa tarkoitettuihin toimiin, eivät ole oikeutettuja unionin rahoitustukeen, paitsi jos se on olennaista ohjelman kannalta, etenkin siltä osin kuin on kyse unionin yritysten kilpailukyvystä ja markkinoillepääsystä tai unionissa asuvien kuluttajien suojelusta. Tätä poikkeusta ei sovelleta voittoa tuottaviin oikeussubjekteihin.
4.Asetuksen (EU) N:o 1025/2012 15 ja 16 artiklassa täsmennetyt oikeussubjektit voivat osallistua toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
5.Seuraavat elimet voivat osallistua toimiin, joilla tuetaan kuluttajansuojaa ja toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite ja jotka liittyvät Euroopan kuluttajakeskusten verkostoon:
a)jäsenvaltion tai 5 artiklassa tarkoitetun kolmannen maan nimeämä elin, joka on avoimella menettelyllä valittu voittoa tavoittelematon elin;
b)julkinen elin.
6.Kolmannet maat, joko ohjelmaan assosioituneet tai assosioitumattomat, voivat osallistua seuraaviin toimiin, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
a)suojatoimenpiteet, jotka on toteutettu tilanteessa, jossa jokin liitteessä III lueteltu eläintauti tai zoonoosi tai 16 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa lueteltu kasvintuhooja esiintyy tai leviää kolmannen maan tai jäsenvaltion alueella ja uhkaa välittömästi unionin terveystilannetta;
b)suojatoimenpiteet tai muut asiaankuuluvat toimet, jotka on toteutettu kasvien terveystilanteen tueksi unionissa.
Siirretään komissiolle valta antaa 20 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III, kun se on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon tilanteet, joita aiheutuu karjankasvatukseen tai karjakauppaan merkittävästi vaikuttavista eläintaudeista, ihmisille uhkan aiheuttavien zoonoosien kehittymisestä tai tieteen tai epidemiologian uudesta kehityksestä, ja ottaa huomioon eläintaudit, jotka todennäköisesti muodostavat uuden uhkan unionin kannalta.
Lukuun ottamatta eläintauteja ja kasvintuhoojia, joilla on merkittävä vaikutus unioniin, assosioitumattomat maat vastaavat periaatteessa omista kustannuksistaan osallistuessaan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin toimiin.
7.Seuraavat oikeussubjektit voivat osallistua toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
a)asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset;
b)yhteistyöverkostoja tukevien toimien osalta muut tilastoalalla toimivat sellaiset elimet, jotka eivät ole tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettuja viranomaisia;
c)voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, jotka ovat riippumattomia teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä, joilla ei ole muita eturistiriitoja ja joiden päätavoitteet ja toimet liittyvät asetuksen (EY) N:o 223/2009 11 artiklassa tarkoitettujen Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen unionin tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen.
10 artikla
Nimetyt avustuksensaajat
Ohjelmasta voivat saada avustuksen ilman ehdotuspyyntöä seuraavat yhteisöt:
a)asetuksen (EY) N:o 765/2008 17 artiklassa ja [sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta tuotteita koskevan unionin yhdenmukaistamislainsäädännön noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa varten koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen] 11 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset markkinavalvonnan alan toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityistavoite;
b)asetuksen (EY) N:o 765/2008 14 artiklan nojalla kyseisen asetuksen 32 artiklassa tarkoitettua toimintaa varten tunnustettu elin akkreditoinnin ja markkinavalvonnan alan toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityistavoite;
c)asetuksen (EU) N:o 1025/2012 17 artiklassa tarkoitetut oikeussubjektit toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite;
d)Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG), kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö ja julkisen edun valvontalautakunta (PIOB) toimiin, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu erityistavoite;
e)Euroopan kuluttajaliitto (BEUC) ja eurooppalainen standardointiasioiden kuluttajajärjestö (ANEC) kuluttajien edun edustamiseen unionin tasolla liittyviin toimiin, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, edellyttäen että niillä ei ole eturistiriitoja ja ne edustavat jäseniensä kautta unionin kuluttajien etuja vähintään kahdessa kolmasosassa jäsenvaltioita;
f)Finance Watch ja Better Finance toimiin, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, seuraavin vuosittain arvioitavin edellytyksin:
i)yhteisöt ovat edelleen hallituksista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia sekä toimialasta, yrityksistä ja kaupallisista eturistiriidoista riippumattomia;
ii)niillä ei ole eturistiriitoja ja ne edustavat jäsentensä kautta unionin kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien etuja rahoituspalvelualalla;
g)toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
i)jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja niiden sidosyhteisöt, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 92, 95 ja 97 artiklassa tarkoitetut Euroopan unionin vertailulaboratoriot ja Euroopan unionin vertailukeskukset sekä kansainväliset organisaatiot;
ii)ohjelmaan assosioituneet tai assosioitumattomat kolmannet maat vain toimiin, jotka kuvataan tämän asetuksen 9 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa;
h)asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite.
11 artikla
Arviointi- ja myöntämisperusteet
Arviointikomitea toimia varten, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut erityistavoitteet, voi koostua kokonaan tai osittain ulkopuolisista asiantuntijoista.
12 artikla
Yhteisrahoitusta koskevat säännöt
1.Toimet, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden markkinavalvontaviranomaiset ja [sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta tuotteita koskevan unionin yhdenmukaistamislainsäädännön noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa varten koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen] 20 artiklassa tarkoitetut unionin testauslaitokset: ohjelmasta voidaan rahoittaa enintään 100 prosenttia toimien avustuskelpoisista kustannuksista, edellyttäen että varainhoitoasetuksessa määriteltyä yhteisrahoitusperiaatetta noudatetaan.
2.Julkisen edun valvontalautakunnalle (PIOB) 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen täytäntöönpanoa varten myönnetyt avustukset: jos Kansainvälisen tilintarkastajaliiton (IFAC) rahoituksen osuus tiettynä vuotena on enemmän kuin kaksi kolmasosaa PIOB:n vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, kyseisen vuoden vuotuinen rahoitusosuus rajoitetaan 16 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyyn enimmäismäärään.
3.Toimet, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite: ohjelmasta voidaan rahoittaa enintään 100 prosenttia toimien avustuskelpoisista kustannuksista, edellyttäen että varainhoitoasetuksen 190 artiklassa määriteltyä yhteisrahoitusperiaatetta noudatetaan.
4.Toimet, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite: ohjelmasta voidaan rahoittaa enintään 95 prosenttia sellaisten toimien avustuskelpoisista kustannuksista, joilla tuetaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettuja yhteistyöverkostoja.
13 artikla
Avustuskelpoiset kustannukset
Varainhoitoasetuksen 186 artiklassa vahvistettujen perusteiden lisäksi toimiin, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, sovelletaan seuraavia kustannusten avustuskelpoisuusperusteita:
a)varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti kustannukset ovat avustuskelpoisia ennen toimen aloituspäivää;
b)tällaiset kustannukset voivat olla avustuskelpoisia myös siinä tapauksessa, että ne ovat syntyneet taudin tai kasvintuhoojan epäillystä esiintymisestä, kunhan esiintyminen vahvistetaan myöhemmin.
Ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset ovat avustuskelpoisia siitä päivästä lähtien, jona ilmoitus taudin tai kasvintuhoojan esiintymisestä esitetään komissiolle.
14 artikla
Kumulatiivinen, täydentävä ja yhdistetty rahoitus
1.Toimi, joka on saanut rahoitusta jostakin muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta, edellyttäen että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Kunkin rahoitusta antavan unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen maksuosuuteen toimesta. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa olla suurempi kuin toimen avustuskelpoisten kustannusten kokonaismäärä, ja unionin eri ohjelmista myönnetty tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti.
2.Toimet, joille on myönnetty huippuosaamismerkki (”Seal of Excellence”) tai jotka täyttävät seuraavat kumulatiiviset vertailevat ehdot:
a)ne on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä;
b)ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset;
c)niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella budjettirajoitusten vuoksi;
voivat saada rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67] artiklan 5 kohdan ja asetuksen (EU) XX [yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa koskeva asetus] [8] artiklan mukaisesti, edellyttäen että tällaiset toimet ovat asianomaisen ohjelman tavoitteiden mukaisia. Tällöin sovelletaan tuen maksavan rahaston sääntöjä.
3.Toimi voi saada tukea yhdestä tai useammasta unionin ohjelmasta. Tällaisissa tapauksissa maksatushakemuksessa ilmoitettuja menoja ei saa ilmoittaa toisen ohjelman maksatushakemuksessa.
4.Maksatushakemukseen sisällytettävä menojen määrä voidaan laskea kunkin asianomaisen ohjelman osalta määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti.
III LUKU
RAHOITUSTA YHDISTÄVÄT TOIMET
15 artikla
Rahoitusta yhdistävät toimet
Tämän ohjelman mukaiset rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.
IV LUKU
OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, TOTEUTUS JA VALVONTA
16 artikla
Ohjelman toteutus
1.Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.
2.Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä liitteessä I vahvistetut vuotuiset työohjelmat, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3.Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, tämän asetuksen liitteessä II vahvistetut toimet, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, toteutetaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 ja 17 artiklan mukaisesti.
17 artikla
Seuranta ja raportointi
1.Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä IV.
2.Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 20 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tarkistetaan tai täydennetään liitteessä IV olevia indikaattoreita ja täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointipuitteiden perustamista.
3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.
18 artikla
Arviointi
1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.
2.Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteutus on käynnistynyt.
3.Liittyen toimiin, joilla toteutetaan 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, komissio laatii vuosikertomuksen kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (IFRS) toiminnasta IFRS-standardien kehityksen osalta sekä PIOB:n ja EFRAG:n toiminnasta. Komissio toimittaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
4.Komissio kuulee asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 artiklan mukaisesti Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa arviointien siitä osasta, joka koskee toimia, joilla toteutetaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu erityistavoite, ennen arviointien hyväksymistä ja toimittamista Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5.Komissio suorittaa ohjelman lopullisen arvioinnin ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä.
6.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
19 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainväliseen sopimukseen perustuvan päätöksen tai jonkin muun säädöksen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin oikeuksiin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksia koskevassa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkoitetut paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan lukien.
20 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2.Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 9 ja 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 ja 17 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
6.Edellä olevan 9 ja 17 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
21 artikla
Komiteamenettely
1.Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 58 artiklalla perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
V LUKU
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Tiedotus, viestintä ja julkisuus
1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.
2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.
3.Komissio (Eurostat) toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka liittyvät 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen toteuttamiseen, sen toimiin ja tuloksiin, kun ne koskevat Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädettyjen tilastoperiaatteiden mukaisesti.
23 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetukset (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen.
24 artikla
Siirtymäsäännökset
1.Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetuksia (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826, joita sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.
2.Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen toteutettaessa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjien, 1 kohdassa luetelluilla säädöksillä perustettujen ohjelmien, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.
3.Talousarvioon voidaan 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.
25 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta
Neuvoston puolesta
Puhemies
Puheenjohtaja
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)
1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne
1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
2.HALLINNOINTI
2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
3.2.2.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 ja asetusten (EU) N:o 99/2013, (EU) N:o 1287/2013, (EU) N:o 254/2014, (EU) N:o 258/2014, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) 2017/826 kumoamisesta
1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)
Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous
1.3.Ehdotus/aloite liittyy
☒ uuteen toimeen
◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
☒ käynnissä olevan toimen jatkamiseen
☒ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen
1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu
Perustetaan sisäinen hallintorakenne yksiköiden välistä koordinointia varten ja otetaan käyttöön yhteinen lähestymistapa, jota sovelletaan työohjelmien laatimiseen sekä ohjelman toteutusta ja tuloksia koskevaan seurantaan ja raportointiin.
Siirretään täytäntöönpanovaltaa toimeenpanovirastoille ohjelman dokumentaation ja täytäntöönpanoa koskevien vakioasiakirjojen valmistelua varten. Mukautetaan ohjelman hallintojärjestelmiä.
Kilpailukyky, pk-yritykset ja sisämarkkinat:
- perustetaan Yritys-Eurooppa-verkostoon liittyviä kumppanuuksia, vaihtojärjestelmä yrittäjille, yhteisklusterialoite ja standardointiin liittyviä kumppanuuksia.
1.4.2.Unionin osallistumisesta saatava lisäarvo
Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta):
Unionin tason toimia tarvitaan, jotta varmistetaan sisämarkkinoiden johdonmukainen kehittäminen, syrjimättömyys, kuluttajansuoja, toimiva kilpailu sekä jäsenvaltioiden valmiuksien ja niiden välisen yhteistyön ja luottamuksen kehittäminen, rajatylittävien ongelmien ratkaiseminen ja sisämarkkinoiden turvallisuuden varmistaminen. Ohjelma voidaan perustaa vain unionin tasolla, koska toimet edellyttävät jäsenvaltioiden välistä aktiivista yhteistyötä ja koordinointia.
Odotettu unionin luoma lisäarvo (jälkikäteen):
Ohjelman suurin EU:n tason lisäarvo liittyy hyvin toimivien sisämarkkinoiden tukemiseen ja erityisesti seuraaviin:
·Parannetaan (suoraan tai välillisesti) kansalaisten/kuluttajien, yritysten (etenkin pk-yritysten) ja viranomaisten vaikutusmahdollisuuksia, jotta ne voivat hyödyntää täysimääräisesti sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia.
·Edistetään jäsenvaltioiden välistä sekä jäsenvaltioiden ja komission välistä hallinnollista yhteistyötä tiedotuksen, parhaiden toimintatapojen vaihdon ja valmiuksien kehittämisen avulla.
·Tuetaan sääntöjen laatimista ja standardien asettamista (myös kansainvälisellä tasolla) ja niiden noudattamisen valvontaa unionin tasolla rahoittamalla tietojen keruuseen ja analysointiin liittyviä toimia.
1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset
Uuteen ohjelmaan sisältyvistä ohjelmista ja budjettikohdista tehtyjen arviointien ja saatujen kokemusten perusteella ne kaikki ovat tuoneet lisäarvoa ja niitä olisi jatkettava.
COSME-ohjelman väliarvioinnissa pääteltiin, että ohjelma on erittäin merkityksellinen talouskasvun edistämisen ja työllisyysmahdollisuuksien luomisen kannalta ja siinä otetaan hyvin huomioon pk-yritysten kehittyvät tarpeet. Sen vahvuutena on sellaisten välittäjätahojen käyttäminen ohjelman toteutuksessa, joilla on suorat ja pitkäaikaiset yhteydet pk-yrityksiin. Näin voidaan räätälöidä pk-yrityksille annettavaa tukea eri alojen mukaan (esim. matkailuala, tekstiiliteollisuus, luovat toimialat) ja saavuttaa toimilla mittavat kerrannaisvaikutukset. COSME-lainantakausjärjestelyllä on ollut käytännössä suuri vaikutus, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin antoi siitä myönteisen arvioinnin.
Sisämarkkinoiden hallintovälineiden (Sinun Eurooppasi -portaali, Sinun Eurooppasi -neuvonta, Solvit, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä) laadun, näkyvyyden ja avoimuuden edistämiseen tarvitaan jatkuvia investointeja, jotta voidaan auttaa kansalaisia ja yrityksiä käyttämään tehokkaasti sisämarkkinaoikeuksiaan ja selviytymään yhä kasvavaan rajatylittävään liikkuvuuteen ja toimintaan ja sisämarkkinoiden digitalisaatioon liittyvistä ongelmista. Tätä varten Sinun Eurooppasi -portaali on päivitettävä täysin, koska yhteinen digitaalinen palveluväylä perustuu siihen ja niillä on uusi yhteinen käyttöliittymä (hakukone), jota komissio hallinnoi.
Kilpailualan toimien osalta tutkimuksissa on tullut esiin, että unionin kilpailusääntöjen täytäntöönpanon makrotaloudelliset vaikutukset ovat merkittävät. Unionin kilpailupolitiikan käytännön täytäntöönpanosta on saatu tärkeitä kokemuksia, joita voidaan hyödyntää uusien ja kasvamassa olevien haasteiden yksilöimisessä. Näihin sisältyvät yhä monimutkaisempi ja vaativampi tietotekniikkaan ja dataan perustuva maailma (yhä kehittyneempien IT-välineiden käyttö yrityksissä, sähköisen viestinnän ja tekoälyn, massadatan ja algoritmien käytön jatkuvasti kasvava määrä) sekä tarve osallistaa laajemmin ja syvemmin kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet.
Arvioinnissa vahvistettiin myös, että standardointia koskevat voimassa olevat sääntelypuitteet täyttävät tavoitteet, mutta poliittisella ja operatiivisella tasolla on sijaa parannuksille. Poliittisella tasolla kyse on seuraavista: a) laaditaan standardeja nopeasti ja oikea-aikaisesti; b) otetaan prosessiin mukaan heikompia sidosryhmiä, jotka edustavat kuluttajien, ympäristön ja työntekijöiden etua ja etenkin pk-yritysten etua, koska niiden kautta innovointi yhdistyy standardointiin; c) tuetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä globaaleilla markkinoilla; d) parannetaan viestintäkanavia komission ja Euroopan standardointijärjestelmän välillä.
Tavaroiden sisämarkkinoiden toimintaa koskevassa arvioinnissa vahvistettiin, että markkinavalvontaviranomaisten yhteisistä toimista saadaan lisäarvoa. Tarvitaan kuitenkin yhteisten toimien koordinointia koskevia yhdenmukaisempia puitteita, viranomaisten hallinnollisen rasitteen keventämistä ja erityisesti tuotetestauskustannuksiin kohdistuvia lisäresursseja, jotta voidaan rajoittaa vaatimustenvastaisten tuotteiden tuloa sisämarkkinoille. Täyden hyödyn saamiseksi sisämarkkinoista vastavuoroisen tunnustamisen toimivuus olisi optimoitava kohdennetun tiedotuksen ja koulutuksen avulla, muun muassa toteuttamalla erityistoimia aloilla, joilla vastavuoroisella tunnustamisella voitaisiin eniten lisätä EU:n kilpailukykyä. Olisi myös tuettava kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä, jotta voitaisiin vahvistaa vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvää toimintakulttuuria ja lisätä luottamusta eri oikeusjärjestelmiin ja tuotevaatimuksiin. EU:n vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointjärjestelmän keskeinen asema vahvistettiin, mikä oikeuttaa EU-tason tuen jatkamisen asetuksella (EY) N:o 765/2008 perustetulle akkreditointi-infrastruktuurille.
Kuluttajaohjelman arvioinnissa tuli esiin sidosryhmien yleinen tyytyväisyys toimien merkityksellisyyteen ja vaikuttavuuteen. Euroopan kuluttajakeskukset, verkkovalvonta-akatemia (”E-enforcement academy”) ja Rapex-järjestelmä saivat kaikki hyvät pisteet arvioinnissa samoin kuin BEUC:lle ja kaikkiin verkostoitumis- ja sidosryhmätapahtumiin annettava tuki. Kuluttajaohjelman tavoitteita ja painopisteitä pidetään edelleen merkityksellisinä ja niitä olisi jatkettava. Uusiksi painopisteiksi voitaisiin ottaa kestävä kulutus, kuluttajansuojan yhtenäinen ja korkea taso koko unionissa sekä tuki kuluttajajärjestöille jäsenvaltioiden tasolla (esim. yhdessä jäsenvaltioiden kanssa niiden toimiessa kuluttajansuojan valvojina). Kokemusten perusteella ohjelman joustavuutta olisi lisättävä, jotta voidaan puuttua paremmin markkinoiden uusiin haasteisiin, joiden taustalla ovat nopeat ja usein ennustamattomat yhteiskunnalliset ja teknologiset muutokset.
Rahoituspalvelujen alalla Better Finance- ja Finance Watch -järjestöille annettu rahoitus valmiuksia kehittävien ohjelmien kautta, joilla lisätään kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien osallistumista rahoituspalveluja koskevan unionin politiikan laatimiseen, on myös ollut menestyksekästä, ja sillä on mahdollistettu molempien järjestöjen kehittyminen toimialasta riippumattomiksi asiantuntijajärjestöiksi, joilla on toisiaan täydentävät profiilit ja jotka saavat aikaan suurta EU-tason lisäarvoa pyrkiessään tavoitteisiinsa. Tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alan standardeja koskevaan ohjelmaan liittyvät arvioinnin tulokset osoittavat selvästi, että ohjelman tavoitteet saavutettiin ja että rahoitusmekanismit toimivat näin ollen tehokkaasti.
Elintarvikeketjua koskevan ohjelman väliarvioinnissa vahvistettiin, että ohjelman kautta saatavalla lisäarvolla (kaikkien asiaan liittyvien toimien yhdistäminen) päästiin haluttuihin tavoitteisiin ja että tavoitteet ja toiminta-alat olivat edelleen päteviä. Avoimessa julkisessa kuulemisessa oltiin huolissaan niiden toimenpiteiden vaikutuksista, jotka täytyi toteuttaa, kun Etelä-Euroopassa esiintyi Xylella- kasvintuhoojaa. Tämä vahvisti sen, että on tarpeen keskittää toimia seurantaan ja ehkäisyyn kasvinsuojelualalla.
Euroopan tilasto-ohjelman arvioinnissa kävi ilmi, että tämänhetkinen mekanismi on vaikuttava ja että ohjelma toimii tehokkaasti ja saavuttaa tavoitteensa. Euroopan tilasto-ohjelmasta saadaan selkeää EU-tason lisäarvoa, sillä se tuottaa yhdenmukaistettuja, vertailukelpoisia ja korkealaatuisia tietoja unionia varten. Arvioinneissa tuli myös esiin, että on varmistettava riittävät resurssit jatkossa tilastojen tuotantoprosessien nykyaikaistamista varten, jotta voidaan vastata käyttäjien kasvaviin tarpeisiin, etenkin uusiin poliittisiin tarpeisiin liittyvien uusien tietojen oikea-aikaisuuden ja kattavuuden osalta, ja lisätä joustavuutta ja hyödyntää paremmin uutta teknologiaa.
Ohjelman nojalla toteutettujen toimien monimuotoisuus (esim. tutkimukset, kyselyt, tietokantatilaukset, yrityksiä tukevien tietojärjestelmien kehittäminen ja ylläpito) kaikilla unionin politiikan aloilla antaa komissiolle mahdollisuuden mukauttaa politiikkaansa laaja-alaisen ja jatkuvasti muuttuvan toimintaympäristön mukaan ja hyväksyä näyttöön perustuvia ehdotuksia sidosryhmien laajojen kuulemisten jälkeen.
1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Fiscalis- ja tulliohjelmasta tuetut yhteistyötoimet ovat keskeisiä sisämarkkinoiden vahvistamisen kannalta. Tulliliitto on unionin perusta, joka mahdollistaa sisämarkkinat ja muut unionin poliittiset painopisteet. Sillä on keskeinen tehtävä perinteisessä tehtävässään tullien kerääjänä unionin talousarvioon mutta myös siksi, että tulliviranomaiset ovat keskeisessä asemassa ulkorajojen ja toimitusketjun turvallisuuden varmistamisessa. Näin sillä edistetään Euroopan unionin turvallisuutta. Tulliviranomaiset ovat tärkeässä asemassa valvoessaan tuotujen elintarvikkeiden tai muiden tuotteiden turvallisuutta tai vaatimustenmukaisuutta. (Sisämarkkinoille tulevista tuotteista 30 prosenttia on peräisin kolmansista maista.) Tuontivalvonta edellyttää tiivistä yhteistyötä tullin ja markkinavalvonnan välillä, yhteisiä toimia, tietotekniikkajärjestelmien yhteenliittämistä unionin tasolla sekä valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioissa kansallisten järjestelmien yhdenmukaistamiseksi.
Vastaavasti sisämarkkinat saavat tukea rajat ylittävistä ja valtioiden välisistä toimista, joiden tavoitteena on taloudellinen yhteistyö Euroopan rakenne- ja investointirahastojen puitteissa. Ohjelmalla kannustetaan pk-yrityksiä hyödyntämään unionin muissa ohjelmissa, kuten tutkimuksen ja innovoinnin 9. puiteohjelmassa (Euroopan horisontti) ja avaruusohjelmassa kehitettyjä läpimurtoinnovaatioita ja muita ratkaisuja. Euroopan horisontti -ohjelmasta tuetaan yritysten innovaatioita kaikissa muodoissa, mutta siinä on tarkoitus kiinnittää erityishuomiota markkinoita luoviin läpimurtoinnovaatioihin, joita tuetaan Euroopan innovointineuvosto -aloitteesta. Yritys-Eurooppa-verkosto voi tuottaa lisäarvoa tarjoamalla verkostoitumis- ja muita tukipalvelujaan Euroopan horisontti -toimien avustuksensaajille. Virtaviivaistamista saadaan lisättyä keskittämällä kaikki unionin tasolla keskitetysti hallinnoidut rahoitusvälineet InvestEU-rahastoon, mukaan luettuna velka- ja pääomarahoitusvälineet pk-yritysten eduksi.
Ohjelman vaikutus, etenkin viranomaisten välinen yhteistyö, riippuu myös Digitaalinen Eurooppa -ohjelman vaikuttavuudesta, koska se tarjoaa digitaalisen yhteentoimivuuden ja infrastruktuurit, joita tarvitaan useissa EU-ohjelmissa. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa kehitettyjä yleisiä ratkaisuja virtaviivaistetaan ja tarkoituksenmukaistetaan ja ne voidaan integroida tietotekniikkaratkaisuihin, joilla tuetaan sisämarkkinoita ohjelman mukaisesti. Yhteensopivien tietoteknisten ratkaisujen yhteisellä hallintotavalla ohjelman sisällä ja sen ulkopuolella voitaisiin lisätä ohjelmien välistä yhtenäisyyttä. Olennaisen osan kilpailuohjelmaa muodostavat tekoaäly, massadata-analyysit, tietolähteiden saatavuus ja muut tietotekniikkaan liittyvät seikat. Koska nämä toimet sisältyvät myös Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan, se edistää tämän ohjelman, mukaan luettuna kilpailuohjelma, vaikuttavuutta.
Elintarvikeketjua koskevan ohjelman toimia, kuten eläinlääkintäalan toimia eläinten terveyteen liittyvissä kriiseissä, joihin liittyy eläinten lopettaminen ja tilojen desinfiointi, voitaisiin täydentää markkinapohjaisilla toimilla unionin yhteisen maatalouspolitiikan ohjelmista.
Euroopan sosiaalirahasto toimii katalysaattorina ja edistää työvoiman ja nuorison liikkuvuutta. Ohjelmalla olisi edistettävä kasvua ja luotava yhteyksiä unionin (digitaali-)innovointikeskittymiin ja koheesiopolitiikan ja Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa tehtyihin investointeihin. Yhteisvaikutuksia Erasmus-ohjelman kanssa voidaan myös tutkia.
1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
☒ kesto on rajattu
–☒
toiminta alkaa 1.1.2021 ja päättyy 31.12.2027
–☒
Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2021 ja päättyvät 31.12.2027 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat 1.1.2021 ja päättyvät 31.12.2032 maksumäärärahojen osalta.
◻ kestoa ei ole rajattu
–Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
☒ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
–☒ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
–☒
toimeenpanovirastoja
◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
☒ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
–◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)
–◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle*
–◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille
–◻ julkisoikeudellisille yhteisöille
–◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
Huomautukset:
Välillistä hallinnointia voidaan käyttää ohjelman aikana tapauksissa, joissa tulee esiin erityistarpeita ja se on asianmukaisin rahoitustapa (esim. kansainväliset organisaatiot, julkisoikeudelliset yhteisöt).
2.HALLINNOINTI
2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
Ohjelman koordinoitua toteutusta varten perustetaan hallintorakenne koko soveltamiskaudeksi, jotta ohjelman toteutuksesta ja tulosten saavuttamisesta voidaan vaihtaa jatkuvasti tietoja.
Tarkoituksena on, että toimeenpanovirastot toteuttavat osia ohjelmasta, erityisesti siltä osin kuin on kyse kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevasta tavoitteesta, elintarvikeketjua koskevasta tavoitteesta ja kuluttajapolitiikasta.
Ohjelmalle tehdään väli- ja jälkiarviointi, joissa tarkastellaan, miten tavoitteissa ja tuloksissa on edistytty. Väliarviointi tehdään viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt. Loppuarviointi tehdään neljän vuoden kuluttua väliarvioinnista.
Kilpailun alan toimet toteutetaan komission raportointi- ja seurantavaatimusten mukaisesti soveltaen pääosaston sääntöjä. Erityisesti vuotuisissa toimintakertomuksissa raportoidaan sisäisten valvontajärjestelmien tuloksellisuudesta.
Rahoituspalvelujen osalta raportointisäännöissä esitetään, että toimeksisaajien ja avustuksensaajien on toimitettava kausittaiset ja loppuraportit, jotta toimintaa voidaan seurata tehokkaasti. Raportointisäännöt ovat oikeassa suhteessa seurantatarpeisiin ja riskeihin nähden, ja niitä mukautetaan kunkin sopimuksen ja avustuksen erityispiirteiden mukaan. Tällaisia raportteja käytetään myös säännöllisten arviointien perustana, esimerkiksi sellaisiin toiminta-avustuksiin liittyen, jotka on myönnetty tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla.
Tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden, julkisten hankintojen, markkinavalvonnan, standardoinnin sekä yritysten ja pk-yritysten kilpailukyvyn osalta ohjelman toteuttamisen jatkuvasta seurannasta vastaavat suoraan komission yksiköt ja toimeenpanovirastot, joille voidaan antaa tehtäväksi ohjelmien osien toteuttaminen. Komissio laatii vuosittain seurantaraportin, jossa tarkastellaan tuettujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta rahoituksen, tulosten ja mahdollisuuksien mukaan vaikutusten kannalta, jotta voidaan tehdä tarvittavia muutoksia politiikkaan ja rahoituksen painopisteisiin. Suorituskykyä mitataan yhtenäisellä indikaattorijoukolla.
Ohjelman elintarviketurvallisuutta käsittelevä lohko toteutetaan suoran hallinnoinnin kautta käyttämällä varainhoitoasetuksen tarjoamia toteutustapoja, pääasiassa avustuksia ja hankintoja. Lisäksi suora hallinnointi antaa mahdollisuuden olla suoraan yhteydessä avustuksensaajiin/toimeksisaajiin, jotka osallistuvat suoraan unionin politiikkaa edistäviin toimiin. Komissio varmistaa rahoitettujen toimien tulosten suoran seurannan. Rahoitettujen toimien maksujärjestelyjä mukautetaan rahoitustoimiin liittyvien riskien perusteella. Komission harjoittaman valvonnan vaikuttavuuden, tehokkuuden ja taloudellisuuden varmistamiseksi strategiassa pyritään tasapainottamaan ennakko- ja jälkitarkastukset.
2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)
2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle
Ohjelma toteutetaan pääasiassa käyttämällä suoraa hallinnointia, erityisesti avustuksia, hankintoja ja palkintoja.
Mahdollisuus käyttää välillistä hallinnointia jätetään avoimeksi, jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti vuoden 2018 varainhoitoasetuksen tarjoamia joustoja. Rahoitus voidaan toteuttaa rahoitusosuussopimuksen muodossa, jos sitä pidetään parempana kuin avustuksen myöntämistä, esimerkiksi kansainvälisten organisaatioiden tai julkisyhteisöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä.
On mahdollista soveltaa kaikkia rahoitusmenetelmiä, myös yksinkertaistettuja avustusmuotoja (kertakorvaukset, yksikkökustannukset, kiinteämääräinen rahoitus) ja rahoitusta, joka ei liity kustannuksiin. Näin varmistetaan maksimijoustavuus koko ohjelman kestoajaksi.
Ohjelmassa tuodaan yhteen laaja joukko toimia, joilla tuetaan sisämarkkinoita, yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä ja Euroopan tilastoja. Siinä yhdistetään useiden komission yksikköjen politiikan täytäntöönpano ja tuodaan näin synergiaetuja budjetin toteuttamiseen sisämarkkinoiden toimintaan liittyvillä politiikanaloilla.
Rahoituskelpoisuutta koskevat erityissäännöt on rajoitettu minimiin, jotta ohjelman aikana on mahdollista kehittää vapaasti monialaisia toimia. Erityissäännöksiä on annettu vain, jos nykyisten – osoitettua lisäarvoa ja vaikutusta tuovien – rahoitusrakenteiden jatkaminen edellyttää sitä.
Tämä ohjelma on aloite, jolla yhdistetään monenlaisten sisämarkkinoita, kilpailukykyä, pk-yrityksiä ja tilastoja koskevien aiheiden poliittinen toteutus. Vaikutustenarvioinnissa jo yksilöityjä mahdollisuuksia saada aikaan yhteisvaikutuksia ja kehittää monialaisia aloitteita viedään eteenpäin valmisteluvaiheessa ja ohjelman toteutuksen alkuvaiheissa. Tämä edellyttää sisäisen valvonnan yhdenmukaisuutta. Käyttöön otetaan asianmukainen hallintorakenne, jolla varmistetaan toteutukseen osallistuvien yksikköjen välinen yhteistyö. Aikeet tulevat esiin avustuskelpoisten toimien monialaisessa muotoilussa ohjelman 8 artiklassa.
Jos ohjelmalla jatketaan käynnissä olevia toimia, toteutusmenetelmistä ja sisäisestä valvonnasta vastaavat ne yksiköt, jotka vastaavat tällä hetkellä asianomaisista toimista (ks. jäljempänä).
Kilpailun alaan liittyvät toimet toteutetaan pääasiassa hankinnoilla käyttämällä suoraa hallinnointia, erityisesti tietotekniikkahankkeiden rahoituksen osalta. Tähän sisältyvät tehokkaat tietotekniikan hallintaprosessit, joihin järjestelmien käyttäjät osallistuvat aktiivisesti. Menojen hyväksymistä koskevilla sisäisillä valvontaprosesseilla on tarkoitus varmistaa rahoitustoimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien asianmukainen hallinta ja maksujen luonne. Lisäksi valvontajärjestelmä koostuu eri rakenneosista, kuten ylimmälle johdolle raportointi, rahoituksen keskusryhmän suorittama ennakkotarkastus, hankintoja ja sopimuksia käsittelevä sisäinen neuvontakomitea, ja sisäisen tarkastuksen yksikön ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jälkivalvontatoimet ja -tarkastukset.
Rahoituspalvelujen, rahoitusvakauden ja pääomamarkkinaunionin alalla myönnettyjen sopimusten/avustusten osalta ohjelma toteutetaan käyttäen suoraa hallinnointia. Rahoituspalveluja koskevaan toimintapoliittiseen työhön ollaan jatkuvassa yhteydessä, koska joillakin aloilla se riippuu ohjelmasta rahoitettujen sopimusten/avustusten tuotoksista. Tällaisella hallinnointimallilla varmistetaan tarvittava joustavuus, jotta ohjelmaa voidaan mukauttaa tosiasiallisten poliittisten tarpeiden mukaan alalla, jolla muutokset ovat yleisiä.
Elintarviketurvallisuutta käsittelevässä lohkossa keskitytään avustusten myöntämiseen pääasiassa jäsenvaltioille, joskin joitakin julkisia hankintoja koskevia sopimuksiakin tehdään.
Avustuksia myönnetään pääasiassa jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen, kansallisten virastojen, korkeakoulujen jne. toteuttamien toimien tukemiseen. Tuettujen toimien ja hankkeiden toteutuskausi vaihtelee yhdestä kolmeen vuoteen. Palvelusopimuksia tehdään muun muassa tutkimusten, tiedonkeruun, arviointisopimusten, koulutusaloitteiden, tiedotuskampanjojen, tietotekniikka- ja viestintäpalvelujen ja toimitilojen hoitamisen alalla. Lisäksi ostetaan antigeenejä ja rokotteita eläintautiepidemioiden torjumiseksi.
Tilastojen tuottamiseen ja levittämiseen sovelletaan suoraa keskitettyä hallinnointia, josta vastaa komissio. Rahoituksen kannalta ohjelma toteutetaan myöntämällä sopimuksia pääasiassa tilastojen ja tietotekniikkasopimusten alalla ja myöntämällä avustuksia pääasiassa kansallisille tilastoviranomaisille. Toimiin sovelletaan Euroopan komission normaaleja maksutapoja. Ohjelmaa varten perustetaan monivuotinen valvontastrategia koko sen toteutusajaksi. Sillä on tarkoitus vähentää ohjelman rahoitustoimiin liittyvät riskit hyväksyttävälle tasolle, ottaen huomioon sen kustannustehokkuus. Valvontastrategiassa yhdistetään pakollisia ennakkotarkastuksia ja täydentäviä jälkitarkastuksia.
Kuluttajapolitiikkaa, yhtiöoikeutta, sopimusoikeutta ja rahanpesun torjuntaa käsittelevä ohjelman osa toteutetaan käyttäen suoraa hallinnointia. Suoran hallinnoinnin ansiosta voidaan seurata ohjelman tavoitteita ja toteutusta, koska se mahdollistaa suuremman joustavuuden muutosten ja mukautusten tapauksessa, myös rahoituspäätöksissä.
Hankintoja hallinnoi pääasiassa muttei yksinomaisesti komissio suoraan, koska näin ohjelmaa voidaan mukauttaa paremmin politiikan tarpeisiin ja tehdä esimerkiksi vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja tutkimuksia ja toteuttaa joitakin komission toimivaltaan kuuluvia toimia.
Valtaosan sisämarkkinaohjelmaan kuuluvasta kuluttajapolitiikasta ja sen tavoitteista toteuttaa kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto CHAFEA, pääasiassa avustusten kautta, joskin myös hankintatoimet ovat mahdollisia. Näin jatketaan tämänhetkistä toimintaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi.
2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä
Sisäiset valvontapuitteet perustuvat komission sisäisten valvontaperiaatteiden täytäntöönpanoon, parhaiden hankkeiden valintamenettelyihin ja toimiin, joilla ne muutetaan oikeudellisiksi välineiksi, hankkeiden ja sopimusten hallinnointiin niiden koko elinkaaren ajan, maksupyyntöjen ennakkotarkastuksiin, myös tilintarkastuslausuntojen saamiseen, kustannuslaskentamenetelmän ennakkovarmennukseen, jälkitarkastuksiin, oikaisuihin ja arviointiin.
Kilpailun alaan liittyvät toimet toteutetaan pääasiassa julkisilla hankinnoilla käyttämällä suoraa hallinnointia. Sen vuoksi niihin liittyviä laillisuus- ja sääntöjenmukaisuusriskejä pidetään (erittäin) vähäisinä. Varainhoitoasetuksen vaatimuksen mukaisesti komission ”tuloksiin keskittyvän EU:n talousarvion” merkittävänä tavoitteena on varmistaa kustannustehokkuus suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön hallinto- ja valvontajärjestelmiä, joilla ehkäistään tai yksilöidään ja oikaistaan virheitä. Sen vuoksi valvontastrategiassa olisi käytettävä perusteellisempia ja tiheämmin tehtäviä tarkastuksia riskialttiimmilla osa-alueilla ja varmistettava kustannustehokkuus.
Kilpailun alan toimien suurimmat riskit koskevat tietotekniikkahankkeiden hallintaa, etenkin viivästysten, kustannusten ylittymisen ja yleisen hallintotavan osalta. Monet riskeistä liittyvät hankkeiden luonteeseen ja niitä voidaan vähentää asianmukaisella hankehallintojärjestelmällä ja -raportoinnilla, myös riskiraporteilla, joita toimitetaan ylemmälle johdolle tarpeen mukaan.
Tähän liittyen hankeriskiraportointi (myös riskirekisteri ja sitä tukevat riskinkäsittelyn toimintasuunnitelma, työpanoksia koskevien tietojen tarkastelu, hankkeen edistyminen ja tuotettujen hankesuoritteiden tilanne) on ratkaisevan tärkeä tekijä, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan ja eritelmien mukaisten hanketuotosten saavuttamisen.
Rahoituspalveluihin liittyvään rahoitusprosessiin sovelletaan useita valvontatasoja sekä operatiivisella että rahoituksen tasolla varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Korkeamman riskin rahoitustoimien osalta edellytetään toisen tason operatiivisia ja rahoituksellisia ennakkotarkastuksia. Riskianalyysin perusteella avustusohjelmien avustuksensaajille tehdään täydentäviä tarkastuksia paikan päällä. Maksutapoja mukautetaan kunkin sopimuksen ja toimen mukaan, jotta varmistetaan asianmukainen tasapaino rahoitustarpeiden ja EU:n taloudellisten etujen suojaamisen välillä. Raportointi (ks. 2.1 kohta) suoritetaan niin, että vältetään tarpeettomat päällekkäiset tarkastukset ja keskitytään tosiasiallisiin seurantatarpeisiin.
Tämänhetkiset sisäiset valvontapuitteet, joita sovelletaan tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoihin, julkisiin hankintoihin, markkinavalvontaan, standardointiin sekä yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyyn, perustuvat komission sisäisten valvontaperiaatteiden täytäntöönpanoon, parhaiden hankkeiden valintamenettelyihin ja toimiin, joilla ne muutetaan oikeudellisiksi välineiksi, hankkeiden ja sopimusten hallinnointiin niiden koko elinkaaren ajan, maksupyyntöjen ennakkotarkastuksiin, myös tilintarkastuslausuntojen saamiseen, kustannuslaskentamenetelmän ennakkovarmennukseen, jälkitarkastuksiin, oikaisuihin ja arviointiin.
Tarkoituksena on, että ohjelman kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan talousarvion toteuttaa toimeenpanovirasto.
Kustannusten avustuskelpoisuutta koskeviin monimutkaisiin sääntöihin ja joidenkin avustuksensaajien (pk-yritysten) suhteellisen vähäiseen varainhoitoasiantuntemukseen liittyy suurempi riski siitä, että kustannukset ilmoitetaan virheellisesti.
Suurin yksilöity riski liittyy virheisiin avustuskelpoisten kustannusten kirjaamisessa, varsinkin siinä, mihin otsakkeeseen kustannukset kuuluvat. Tähän mennessä ne ovat perustuneet todellisiin kustannuksiin. Kun uusi varainhoitoasetus on hyväksytty, tulojen ja menojen hyväksyjät voivat käyttää kertakorvauksia ja muita keinoja, joiden pitäisi vähentää virheitä ja lisätä näin valvonnan tehokkuutta.
Kilpailukyvyn ja pk-yritysten alan ehdotuspyyntöihin liittyvissä asiakirjoissa on tarkat ohjeet avustuskelpoisuussäännöistä ja esimerkkejä yleisimmistä henkilöstökustannuksiin liittyvistä virheistä. Avustuksensaajia kehotetaan toimittamaan jo ehdotusta tehdessään riittävästi yksityiskohtaisia tietoja odotetuista kustannuksista, jotta voidaan tehdä ennakkotarkastus ja havaita mahdollisia virheitä ja väärinymmärryksiä ja tarpeen mukaan muuttaa toteutusta tai mukauttaa avustussopimusta. Tämä lisää merkittävästi avustuksensaajien oikeusvarmuutta ja vähentää virheriskiä.
Olisi löydettävä tasapaino sen välillä, että lisätään kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan rahoitusohjelman houkuttelevuutta vähentämällä avustuksensaajien valvontarasitetta (lisääntynyt luottamus ja riskinotto, kun käytetään enemmän kiinteää rahoitusta, kertakorvauksia ja yksikkökustannuksia), ja sen välillä, että varmistetaan oikaisemattomien virheiden tason pysyminen niin alhaisena, kuin on kohtuudella mahdollista.
Ohjelman kustannusten jälkitarkastusstrategia perustuu liiketoimien tilintarkastukseen, joka määritetään rahayksikköön perustuvalla otannalla täydennettynä riskeihin perustuvalla otannalla.
Elintarviketurvallisuutta käsittelevässä lohkossa toimeksisaajat ovat pääasiassa laitoksia, laboratorioita, konsulttiyrityksiä ja muita yksityisiä yrityksiä. Suurimpia riskejä ovat seuraavat:
• riski, että myönnettyjä varoja käytetään tehottomasti tai epätaloudellisesti, olivatpa kyseessä sitten avustukset (todellisten avustuskelpoisten menojen korvaaminen on monimutkaista, minkä lisäksi hallintoviranomaisilla ei juuri ole mahdollisuuksia tarkistaa avustuskelpoisia kustannuksia) tai hankintasopimukset (vaaditun asiantuntemuksen omaavien talouden toimijoiden rajallinen määrä, mikä vähentää mahdollisuuksia vertailla hintatarjouksia);
• komission maine kärsii, jos todetaan petoksia tai rikollista toimintaa; kolmansien osapuolten sisäisistä valvontajärjestelmistä saadaan vain osittainen varmuus, koska toimeksisaajien ja avustuksensaajien joukko on suuri ja epäyhtenäinen ja niillä kaikilla on oma valvontajärjestelmänsä, usein melko suppea.
Komissio on ottanut käyttöön elintarviketurvallisuuteen liittyviä sisäisiä menettelyjä, joilla on tarkoitus kattaa edellä yksilöidyt riskit. Sisäiset menettelyt ovat varainhoitoasetuksen mukaisia ja sisältävät petoksen vastaisia toimenpiteitä ja kustannushyötynäkökohtia. Komissio tutkii edelleen mahdollisuuksia vahvistaa hallintoa ja saada tehokkuusetuja. Valvontapuitteiden pääominaisuudet ovat seuraavat:
Elintarviketurvallisuus – Ennen hankkeiden toteutusta ja toteutuksen aikana tehtävät tarkastukset:
- Käytetään komission kanssa laadittuja avustussopimusten ja julkisia hankintoja koskevien sopimusten malleja. Niihin sisältyy joitakin valvontamääräyksiä, jotka koskevat esimerkiksi tarkastuslausuntoja, rahoitustakuita, paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja OLAFin tekemiä tarkastuksia. Kustannusten avustuskelpoisuutta koskevia sääntöjä yksinkertaistetaan käyttämällä yksikkökustannuksia, kertakorvauksia, maksuja, jotka eivät liity kustannuksiin, sekä muita varainhoitoasetuksen tarjoamia mahdollisuuksia. Näin vähennetään valvontakustannuksia ja keskitytään tarkastuksiin ja valvontaan suuren riskin alueilla.
- Kaikki henkilöstöön kuuluvat allekirjoittavat hyvää hallintotapaa koskevat toimintasäännöt. Valintamenettelyyn tai avustus- tai hankintasopimusten hallinnointiin osallistuvat työntekijät allekirjoittavat lisäksi vakuutuksen siitä, ettei heillä ole asiassa eturistiriitoja. Henkilöstö saa säännöllistä koulutusta ja hyödyntää verkostoja hyvien toimintatapojen vaihtamiseksi.
- Hankkeen tekninen toteutus tarkastetaan säännöllisesti toimeksisaajien ja avustuksensaajien teknistä edistystä koskevien raporttien perusteella. Lisäksi järjestetään tapauskohtaisesti tapaamisia toimeksisaajien ja avustuksensaajien kanssa ja paikalla tehtäviä käyntejä.
Elintarviketurvallisuus – Tarkastukset hankkeen päätyttyä:
Menoilmoitusten avustuskelpoisuuden todentamiseksi tehdään jälkitarkastuksia paikan päällä. Valvonnan tavoitteena on ehkäistä, havaita ja oikaista virheitä, jotka liittyvät rahoitustoimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen Jotta tarkastukset olisivat vaikutuksiltaan tehokkaita, tarkastettavien avustuksensaajien valinnassa käytetään perustana riskiperusteista valintaa ja satunnaisotantaa ja kiinnitetään paikan päällä tehtävissä tarkastuksissa mahdollisuuksien mukaan huomiota toiminnallisiin seikkoihin.
Avustussopimukset tilastojen alalla tehdään pääasiassa suhteellisen harvojen kansallisten tilastoviranomaisten kanssa. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 perusteella on mahdollista myöntää suoraan avustuksia näille viranomaisille. Tähän avustuksensaajajoukkoon liittyvä riskitaso on alhainen. Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2020 mukaisesti tehtyihin avustussopimuksiin kohdistuvassa valvonnassa ei yksilöity mitään merkittäviä riskejä. Koska henkilöstökustannukset muodostavat Eurostatin avustussopimusten suurimman kustannuskomponentin, vuonna 2015 otettiin käyttöön yksinkertaistamistoimenpiteitä, esimerkiksi yksikkökustannusjärjestelmä (komission päätös C(2014) 6332). Tehdyissä tarkastuksissa vahvistettiin, että yksinkertaistamisella oli saatu aikaan halutut vaikutukset ja henkilöstökustannuksiin liittyvät riskit alenivat.
Tilastoalan hankintatoimien osalta vuotuisissa jälkikäteen tehdyissä laatutarkastuksissa ei ole tullut esiin mitään ongelmia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa Eurostatin rahoitustoimien hallinnointiin liittyvissä tarkastuksissa ei ole tullut esiin mitään suurempia ongelmia. Komission sisäisen tarkastuksen yksikön suorittamassa tarkastuksessa vuonna 2016 ei tullut esiin merkittäviä riskejä. Siinä vahvistettiin, että Eurostatin sisäisen valvonnan järjestelmä tarjoaa kohtuulliset takeet hankintaprosessin tavoitteista ja siihen liittyvien rahoitustoimien rahoitushallinnosta.
Kuluttaja-alan hankintatoimien toteutukseen saattaa liittyä riski, että toimeksisaajat paisuttelevat hintoja, esittävät samoihin resursseihin liittyviä useita maksupyyntöjä tai tekaistuja suoritteita tai plagioivat. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä myös henkilöstön mahdollisiin eturistiriitoihin ja salassapitovelvollisuuden noudattamiseen.
Näitä riskejä pienennetään vahvistetulla petosten vastaisella strategialla, jotta voidaan minimoida komission talousarvion toteutukseen liittyvät petosriskit, kun kyseessä ovat komission työntekijät ja ulkopuoliset asiantuntijat. Hankintojen tapauksessa tämä tehdään lisäämällä tietoa tarjoajien kanssa toimimisesta kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden, myös operatiivisten yksikköjen parissa.
Sisäisen valvontajärjestelmän kuvaus
Ohjelman kuluttajiin liittyviä toimia varten suunniteltu valvontajärjestelmä on jatkoa nykyiselle valvontajärjestelmälle.
Valvontastrategia käsittää seuraavat osatekijät:
- ohjelmasuunnittelu, tarjousten arviointi ja valinta sen varmistamiseksi, että rahoitusta myönnetään vain parhaille tarjouksille;
- sopimusten tekeminen ja seuranta. Kaikki maksutapahtumat ja menettelyt tarkastetaan etukäteen politiikan toteutuksesta vastaavassa yksikössä.
Jälkitarkastukset toteutetaan yhteistyössä muiden yksikköjen kanssa palvelutasosopimuksen perusteella.
Rahoituspalveluihin liittyvien toimien valvonnan kustannukset ovat noin 4,49 prosenttia vastuussa olevan komission yksikön suorittamista maksuista. Tämän määrän odotetaan pysyvän vakaana tai hieman supistuvan, jos yksinkertaistetun kustannusvaihtoehdon käyttöä laajennetaan seuraavalla ohjelmakaudella.
Jos kuluttajapolitiikkaan liittyvän talousarvion toteuttaa toimeenpanovirasto, otetaan käyttöön virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia ehkäisevä ja oikaiseva maksu- ja valvontastrategia virhetason ja valvontakustannusten alentamiseksi. Suoraan hallinnointiin liittyy suuren toimijoukon keskittäminen yhteen keskukseen, mikä mahdollistaa suhteellisen alhaiset valvontakustannukset, etenkin etukäteisvalvonnan osalta. Virasto soveltaa riskeihin perustuvaa valvontamenetelmää, jonka virhetaso on alle kynnysarvon (2 %). Tilanne on vakiintunut vuosien mittaan (ks. vuotuinen toimintakertomus), eikä suuntaus ole nousussa. Valvonnan kustannukset ovat vakiintuneet (4 %) ja suhdeluku on 1:5,6.
2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista
Odotettujen virhetasojen osalta lainsäädäntöehdotuksissa tähdätään tässä vaiheessa siihen, että virhetaso pysyisi alle 2 prosentin kynnysarvon. Eri olennaisuustasosta voitaisiin keskustella vain tapauskohtaisesti lainsäädäntöön liittyvän keskustelun yhteydessä, etenkin siinä tapauksessa että lainsäädäntövallan käyttäjä ei (täysin) hyväksy ohjelmien ehdotettua yksinkertaistamista ja/tai rajoittaa tarkastuksia, millä on vaikutusta odotettuun virhetasoon. Tällöin edellytettäisiin koordinoitua lähestymistapaa.
Kilpailupolitiikkaan liittyvät toimet toteutetaan sisämarkkinoita koskevan tavoitteen alla. Rajoitettu talousarvio huomioon ottaen vastuussa olevat yksiköt soveltavat tehokkuuteen liittyvistä syistä keskitettyä varainhoitoprosessia, jossa rahoitustuella on merkittävä rooli. Prosessissa noudatetaan varainhoitoasetuksen perusvaatimuksia ja mahdollistetaan virheiden havaitseminen ja oikaiseminen välittömästi rahoitustoimiprossin aikana.
Valvonnan kustannusten odotetaan olevan 3–5 prosenttia kokonaismenoista.
Tavoitteena on, että virhetaso pysyy alle 2 prosentin kynnysarvon. Odotettu virheriski toimien päättyessä on asetettu 0,5 prosenttiin.
Yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä koskevat ohjelman osat toteuttaa toimeenpanovirasto.
Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa kustannustehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän, jonka odotetaan pitävän virhetason vuositasolla ja ohjelman keston ajan alle 2 prosentissa. Lopullisena tavoitteena on jäännösvirhetaso, joka on alle 2 prosenttia monivuotisten ohjelmien päättyessä, kun kaikkien tarkastusten, oikaisujen ja takaisinperintätoimenpiteiden rahoitusvaikutukset on otettu huomioon.
Jälkitarkastuksilla pyritään kohtuulliseen ja luotettavaan edustavaan virheriskiin ja tehokkaaseen ja vaikuttavaan petosten tutkimiseen. Ehdotusten ennakkotarkastus ennen avustussopimuksen allekirjoittamista ja avustuskelpoisuussääntöjen selkeyttäminen eivät merkittävästi pidennä sopimuksen tekoon kuuluvaa aikaa. Tarkastuksia tehdään, jotta voidaan määrittää keskimääräinen edustava virhetaso, joka jää jäljelle koulutuksesta, ennakkotarkastuksista ja oikaisuista huolimatta. Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät raportoivat vuosittain valvonnan kustannuksista ja eduista, ja komissio raportoi lainsäädäntövallan käyttäjälle väliarvioinnin puitteissa noudattamatta jättämisen tasosta, joka voitaisiin saavuttaa.
Tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoita, julkisia hankintoja, markkinavalvontaa ja standardointia koskevien ohjelman osien osalta valvontakustannusten arvioidaan olevan 8–10 prosenttia kokonaismenoista.
Valvontakustannusten korkeaa tasoa selittää se, että suurin osa budjetista käytetään hankintoihin ja pieniin toiminta-avustuksiin, joissa ei voida hyödyntää mittakaavaetuja. Vastuussa olevat yksiköt pohtivat rahoitusprosessien mahdollista yksinkertaistamista, jotta valvontatasoa voitaisiin alentaa niin, että säilytettäisiin riittävä ja oikeudellisesti vaadittu taso.
Edeltävässä ohjelmassa elintarvikeketjua koskevan tavoitteen toteutuksesta saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon uuden ohjelman rakenteen keskeiset ominaisuudet ohjelman toteutuksen riskien arvioidaan pysyttelevän suhteellisen vakaina. Valvonnan kustannusten odotetaan olevan 4–6 prosenttia kokonaismenoista. Avustusten ja hankintojen sekä ennakko- ja jälkitarkastusten ja asiakirjatarkastusten ja paikan päällä tehtävien tarkastusten yhdistelmän ansiosta keskimääräisen jäännösvirhetason odotetaan pysyvän alle 2 prosentissa.
Tilastoihin liittyvän ohjelman erityistavoitteen mukaisesti toteutettaviin toimiin kohdistuvalla valvontastrategialla pyritään pitämään sääntöjenvastaisuuden riski alle 2 prosentin kynnysarvon, mikä on Euroopan komission määrittelemän normaalin kvantitatiivisen olennaisuustason mukainen. Sisäisen valvonnan järjestelmää ja sen kustannuksia pidetään asianmukaisina tavoitteen saavuttamiseksi. Pakollisten ennakko- ja jälkitarkastusten täydentävyys varmistetaan, jotta vältetään päällekkäisyydet ja mahdollistetaan kustannustehokkaat tarkastukset. Eurostat katsoo, että kaiken valvonnan kustannukset ovat noin 14 prosenttia ohjelman budjetista. Kustannustehokkuusasteeseen vaikuttaa pääasiassa se, että avustusten ja hankintojen rahoitustoimet ovat keskimäärin suhteellisen pieniä mutta edellyttävät kuitenkin täyden valvonnan käyttöönottoa.
Valvonnan hyötyjä (säännösten noudattamisen lisäksi) ovat rahalle saatava vastine, ennaltaehkäisevät vaikutukset, tehokkuusedut ja järjestelmän parannukset.
2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ohjelman toteuttavat useat komission pääosastot, joista kukin soveltaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi toimenpiteitä, jotka ovat asianmukaisimpia niiden vastuulla olevilla politiikanaloilla.
Suoran hallinnoinnin osalta komissio toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa kaikkien unionilta varoja saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikan päällä suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta.
Komissio toteuttaa myös esimerkiksi seuraavia toimenpiteitä:
- ohjelman toteutukseen liittyvissä päätöksissä ja sopimuksissa on annettava nimenomaisesti komissiolle, OLAF mukaan luettuna, ja tilintarkastustuomioistuimelle valtuudet tehdä tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia;
- tarjous-/ehdotuspyynnön arviointivaiheessa ehdottajat ja tarjoajat tarkastetaan ilmoituksiin ja varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmään (EDES) perustuvien julkaistujen poissulkemisperusteiden perusteella;
- kustannusten avustuskelpoisuutta koskevia sääntöjä yksinkertaistetaan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti;
- petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvistä kysymyksistä annetaan säännöllistä koulutusta kaikille sopimuksen hallintaan osallistuville henkilöstön jäsenille sekä tilintarkastajille ja valvojille, jotka tarkistavat avustuksensaajien ilmoitukset itse paikalla.
Kilpailun alalla ehkäisy- ja suojatoimenpiteissä keskitytään avoimuuden lisäämiseen hallintokokouksissa ja sidosryhmäkontakteissa noudattaen julkisten hankintojen parhaita käytäntöjä, mukaan luettuna sähköisiä hankintoja ja tarjousten sähköistä toimittamista koskevan välineen käyttö. Toimien avulla voidaan myös ehkäistä ja havaita mahdolliset eturistiriidat.
Rahoituspalveluihin liittyvässä ohjelman toteutuksessa noudatetaan petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti ja ottaen huomioon komission uuteen sovellettavaan petostenvastaiseen strategiaan sisältyvät toimet. Kukin ohjelmaa toteuttava pääosasto varmistaa, että komission petostenvastaisen strategian samoin kuin sen oman petostenvastaisen strategian vaatimuksia ja asiaan liittyviä toimielinten ohjeita noudatetaan. Ne myös varmistavat yhteydet OLAFiin sen toimialaan kuuluvien toimien osalta.
Rahoituspalveluihin liittyviä tiukempia ennakko- tai jälkitarkastuksia otetaan käyttöön rahoituspalvelujen erityistoimien osalta niihin liittyvien petosriskien mukaan. Rahoitustoimiin osallistuvaa henkilöstöä kehotetaan myös tarpeen mukaan osallistumaan petostenvastaiseen koulutukseen ja kohdennettuun koulutukseen, jota järjestetään tarvittaessa tiettyjen toimien erityisriskien torjumiseksi. Huomiota kiinnitetään myös henkilöstön eettisiä vaatimuksia koskevan tiedon lisäämiseen (esim. eturistiriidat hankinta-/avustusmenettelyssä).
Komission petostenvastaisen strategian puitteissa ja OLAFin avustuksella petosten ehkäisy- ja havaitsemisverkoston kuulemisen ja sen toimintaan osallistumisen kautta tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoista, julkisista hankinnoista, markkinavalvonnasta, standardoinnista sekä yritysten ja pk-yritysten kilpailukyvystä vastaava komission yksikkö on kehittänyt oman petostenvastaisen strategian, joka kattaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisyä ja havaitsemista koskevat toimenpiteet sekä sisäisesti että avustuksensaajiin ja toimeksisaajiin nähden. Tätä strategiaa päivitetään säännöllisesti.
Petoksiin liittyvän tietoisuuden lisäämiseksi petostenvastaista strategiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään henkilöstön ja johdon asianmukaista koulutusta, vuotuista petosriskien arviointia ja ajan tasalla olevaa ”mustaa listaa”, jota voidaan käyttää kohdennetumpaan riskipohjaiseen ennakkovalvontaan.
Tilintarkastusmenettelyissä ja riskipohjaisten jälkitarkastusten ohjeissa keskitytään mahdollisiin petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin. Petostenvastainen strategia linjataan sisäisten valvontastandardien mukaiseksi, erityisesti riskinarvioinnin osalta, sekä muiden pääosastojen ja edelleenvaltuutettujen tahojen vastaavien strategioiden mukaiseksi.
Finanssi- ja veropolitiikkaan liittyvistä sisämarkkinatoimista vastaavan yksikön petostenvastaisessa strategiassa keskitytään vahvan petostenvastaisen kulttuurin kehittämiseen lisäämällä henkilöstön tietoa mahdollisista petosriskeistä ja eettisestä käyttäytymisestä. Strategiassa käsitellään aktiivista yhteistyötä OLAFin kanssa ja petoksiin liittyvien näkökohtien sisällyttämistä pääosaston strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun sykliin.
Koska ohjelma toteutetaan (enimmäkseen) hankinnoilla, ohjelman toteutuksen kannalta erityisen asiaankuuluva on petostenvastaisen strategian tavoite 3 (”lisätään tietoa mahdollisista eturistiriidoista suhteissa ulkopuolisiin sidosryhmiin, kuten lobbareihin, tarjoajiin, toimeksisaajiin”), jossa keskitytään seuraaviin: 1) kirjanpito yhteyksistä lobbareihin, 2) keskitetty hankintamenettelyjen hallinto ja yhteydenpito tarjoajiin ja 3) kohdennettu koulutus yhteyksistä lobbareihin. Varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän pakollinen soveltaminen ennen sopimusten myöntämistä (ja ennen mitään rahoitustoimia) rajoittaa entisestään mahdollisia petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia.
Euroopan tilastojen alalla on jo käytössä tai suunnitteilla useita ehkäisy- ja suojatoimenpiteitä. Kaikkiin rahoitustoimiin sovelletaan pakollisia ennakkotarkastuksia. Täydentäviä jälkitarkastuksia tehdään otannan perusteella. Tarpeen mukaan voidaan suorittaa lisätarkastuksia. Tiettyjen Eurostatin tarjousasiakirjojen valvontaa varten perustettiin markkinakomitea.
Eurostat torjuu tietotekniikkaan liittyviä petoksia vahvistetuilla ja integroiduilla tietoteknisillä välineillä. Omaisuuserien osalta toteutetaan vahvistettuja turvallisuustarkastuksia ja luottamukselliset tiedot siirretään erilliseen IT-ympäristöön. Lisäksi Eurostatin jakeluketjuun liittyviä IT-toimintoja parannetaan uudistamalla jakeluketjuhanketta.
Ehkäisy- ja suojatoimenpiteiden vahvistamiseksi Eurostatissa toteutetaan lisäksi tiedotus- ja koulutustilaisuuksia. Petostenvastaiset tekijät ovat osa kaikkea Eurostatin tarjoamaa koulutusta, joka liittyy rahoitustoimien hallinnointiin. Lisäksi Eurostatin ylempi johto saa säännöllisesti tietoa kaikista petosten ehkäisyyn ja havaitsemiseen liittyvistä toimista, ja uuden henkilöstön koulutuksessa lisätään tietoisuutta asiasta. Lisäksi tietyille henkilöstön jäsenille järjestetään pakollista petostenvastaista koulutusta.
Kuluttajapolitiikasta vastaava komission yksikkö hyväksyi petostenvastaisen strategian huhtikuussa 2018. Se soveltaa petostentorjuntastrategiaansa myös jatkossa komission petostentorjuntastrategian mukaisesti varmistaakseen, että sen sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat täysin yleisen strategian mukaiset ja että sen riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen.
Jos toteutuksesta vastaa toimeenpanovirasto, riskinarvioinnissa keskitytään jäännösriskiin, ottaen huomioon kaikki jo toteutetut toimenpiteet riskin vähentämiseksi. Riskit arvioidaan avustusten ja hankintojen kautta hallinnoitujen ohjelmien erityisyyden mukaan.
Toimet petosten havaitsemiseksi ja ehkäisemiseksi strategisiin tavoitteisiin liittyvän suoran hallinnoinnin mukaisesti:
- Pidetään yllä edellytyksiä petosriskien tehokasta yksilöintiä ja ehkäisemistä varten. Varmistetaan, että henkilöstöllä on asiaankuuluvan tasoiset tiedot asiasta, ja varmistetaan ehkäisevän ja havaitsevan valvonnan kannalta välttämättömien tarkastusten ja järjestelmien olemassaolo ja täytäntöönpano.
- Vahvistetaan keskittymistä petoksiin nykyisissä käytännöissä ja menettelyissä (petosriskien arvioinnissa yksilöidyt tapaukset). Varmistetaan, että potentiaaliset petokset otetaan huomioon suunniteltaessa ja toteutettaessa rahoitus- ja muita menettelyjä. Varmistetaan, että valvontastrategiassa katetaan petosriskit nimenomaisesti sisäisen valvonnan puitteissa ja riskinhallintatoimilla.
- Tehdään yhteistyötä eri pääosastojen ja laitosten kanssa. Pidetään yllä tehokasta yhteistyötä OLAFin ja komission petostentorjuntaverkostojen kanssa.
- Määritellään ja seurataan sisäistä politiikkaa, jonka mukaisesti OLAFille ilmoitetut tapaukset käsitellään.
3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat)
Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
|
Budjettikohta
|
Menolaji
|
Rahoitusosuudet
|
|
03.02 Sisämarkkinaohjelma
|
JM/EI-JM
|
EFTA-mailta
|
ehdokasmailta
|
kolmansilta mailta
|
varainhoitoasetuksen [21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa] tarkoitetut rahoitusosuudet
|
1
|
03.0101 - Hallinnollinen tuki
|
EI-JM
|
KYLLÄ
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
|
|
|
|
|
|
|
1
|
03.0201 – Tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa
|
JM
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
EI
|
1
|
03.0202 - Parannetaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä ja tuetaan niiden markkinoillepääsyä
|
JM
|
KYLLÄ
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
1
|
03.0203 - Eurooppalainen standardointi ja kansainväliset tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvät standardit
|
JM
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
1
|
03.0204 - Parannetaan kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia ja varmistetaan kuluttajansuojan ja tuoteturvallisuuden korkea taso, myös mahdollistamalla loppukäyttäjien osallistuminen finanssipalveluja koskevan politiikan laatimiseen
|
JM
|
KYLLÄ
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
1
|
03.0205 - Tuetaan ja levitetään Eurooppaa koskevia korkealaatuisia tilastoja
|
JM
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
EI
|
1
|
03.0206 - Myötävaikutetaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja hyvinvoinnin korkeaan tasoon
|
JM
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Monivuotisen rahoituskehyksen
otsake
|
1
|
03.02 Sisämarkkinaohjelma
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Vuoden 2027 jälkeen
|
YHTEENSÄ
|
Toimintamäärärahat (jaoteltuina kohdassa 3.1 lueteltujen budjettikohtien mukaan)
|
Sitoumukset
|
(1)
|
531,452
|
539,655
|
548,003
|
556,537
|
565,309
|
574,383
|
581,042
|
|
3 896,382
|
|
Maksut
|
(2)
|
83,351
|
306,163
|
374,529
|
417,531
|
447,076
|
462,281
|
468,746
|
1 336,703
|
3 896,382
|
Ohjelman määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
|
Sitoumukset = maksut
|
(3)
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
|
192,198
|
Ohjelman määrärahat YHTEENSÄ
|
Sitoumukset
|
=1+3
|
558,909
|
567,112
|
575,460
|
583,994
|
592,766
|
601,840
|
608,499
|
|
4 088,580
|
|
Maksut
|
=2+3
|
110,808
|
333,620
|
401,986
|
444,988
|
474,533
|
489,738
|
496,203
|
1 336,703
|
4 088,580
|
Monivuotisen rahoituskehyksen
otsake
|
7
|
”Hallintomenot”
|
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Vuoden 2027 jälkeen
|
YHTEENSÄ
|
Henkilöresurssit
|
213,909
|
215,773
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
|
1 507,832
|
Muut hallintomenot
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
|
44,177
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
|
(Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)
|
220,220
|
222,084
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
|
1 552,009
|
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Vuoden 2027 jälkeen
|
YHTEENSÄ
|
Monivuotisen rahoituskehyksen
OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat
YHTEENSÄ
|
Sitoumukset
|
779,13
|
789,196
|
797,401
|
805,935
|
814,707
|
823,781
|
830,440
|
|
5 640,589
|
|
Maksut
|
331,028
|
555,704
|
623,927
|
666,929
|
696,474
|
711,679
|
718,144
|
1 336,703
|
5 640,589
|
3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin
–◻
Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–☒
Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Vuosi
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Monivuotisen rahoituskehyksen
OTSAKE 7
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Henkilöresurssit
|
213,909
|
215,773
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
215,630
|
1 507,832
|
Muut hallintomenot
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
6,311
|
44,177
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma
|
220,220
|
222,084
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
221,941
|
1 552,009
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Henkilöresurssit
|
2,738
|
2,738
|
2,738
|
2,738
|
2,738
|
2,738
|
2,738
|
19,166
|
Muut hallintomenot
|
24,719
|
24,719
|
24,719
|
24,719
|
24,719
|
24,719
|
24,719
|
173,032
|
Monivuotisen rahoituskehyksen
OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät,
välisumma
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
27,457
|
192,198
|
YHTEENSÄ
|
247,677
|
249,541
|
249,398
|
249,398
|
249,398
|
249,398
|
249,398
|
1 744,207
|
Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen määrärahasiirtojen avulla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve
–◻
Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–☒
Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
Vuosi
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
• Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
|
Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa
|
1 383
|
1 395
|
1 394
|
1 394
|
1 394
|
1 394
|
1 394
|
EU:n ulkopuoliset edustustot
|
|
|
|
|
|
|
|
Tutkimus
|
|
|
|
|
|
|
|
• Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
Otsake 7
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat
|
- päätoimipaikassa
|
210
|
212
|
212
|
212
|
212
|
212
|
212
|
|
- EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
|
|
|
|
|
|
|
|
Ohjelman määrärahoista rahoitettavat
|
- päätoimipaikassa
|
37
|
37
|
37
|
37
|
37
|
37
|
37
|
|
- EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
|
|
|
|
|
|
|
|
Tutkimus
|
|
|
|
|
|
|
|
Muu (mikä?)
|
|
|
|
|
|
|
|
YHTEENSÄ
|
1 630
|
1 644
|
1 643
|
1 643
|
1 643
|
1 643
|
1 643
|
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
|
|
Ulkopuolinen henkilöstö
|
|
3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
Ehdotuksen/aloitteen
–◻
rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja
–☒
rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Vuosi
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Sveitsin valaliiton maksuosuus (Estat)
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
39,83
|
Ulkopuolisen tahon rahoitusosuudella katettavat määrärahat YHTEENSÄ
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
5,690
|
39,83
|
3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
–☒
Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–◻
Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
(1)◻
vaikutukset omiin varoihin
(2)◻
vaikutukset muihin tuloihin
tulot on kohdennettu menopuolen budjettikohtiin ◻
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Tulopuolen budjettikohta:
|
Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Momentti ….
|
|
|
|
|
|
|
|
Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tapauksessa:
[…]
Muita huomautuksia (esim. tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmä/-kaava tai muita lisätietoja).
[…]