EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015XC0606(02)
Publication of an application pursuant to Article 50(2)(a) of Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council on quality schemes for agricultural products and foodstuffs
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen
EUVL C 189, 6.6.2015, p. 11–13
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
6.6.2015 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 189/11 |
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen
(2015/C 189/04)
Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
YHTENÄINEN ASIAKIRJA
”LATVIJAS LIELIE PELĒKIE ZIRŅI”
EY-N:o: LV-PDO-0005-01194 – 04.02.2014
SAN ( X ) SMM ( )
1. Nimi
Latvijas lielie pelēkie zirņi
2. Jäsenvaltio tai kolmas maa
Latvia
3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus
3.1 Tuotelaji
Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina
3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta
Suojattu alkuperänimitys ”Latvijas lielie pelēkie zirņi” viittaa kuivattuihin siemeniin, jotka saadaan Pisum sativum L -lajin maculatum-lajikkeen paikallisen viljelylajikkeen ”Retrijas” herneistä.
Kyseisellä kuivatulla palkokasvituotteella on seuraavat morfologiset ominaisuudet:
Ulkonäkö: suurikokoinen ja karkearakenteinen siemen, väriltään ruskea, pinnassa harmahtavan sävyn antavia juovia, musta siemennapa.
Keskipaino: 1 000 herneen paino: 360–380 g;
hehtolitrapaino: 780 g/l
Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen kemialliset ominaisuudet (%):
— |
kosteuspitoisuus enintään 14 % |
— |
raakaproteiinipitoisuus 0–34 % (josta lysiiniä enintään 11,4 %) |
— |
rasvaa 1,5–2 % |
— |
hiilihydraatteja 50–57 % |
— |
raakakuitua enintään 6,5 % |
— |
tuhkaa enintään 2 %. |
Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneet syödään siemenkuorta irrottamatta. Siemenkuori on tiukasti kiinni siemenessä, eikä sitä pysty poistamaan, ja siksi tuote ei myöskään hajoa keitettäessä.
Keitetyllä herneellä on seuraavat aistinvaraiset ominaisuudet:
— |
pehmeä, jauhoinen koostumus |
— |
mieto, kuoren antama tunnusomainen maku. |
3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)
—
3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella
Kaikki tuotantovaiheet (viljely, kuivatus ja lajittelu) tapahtuvat yksilöidyllä alueella.
3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt
—
3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt
—
4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus
Kyseisen SAN-tuotteen tuotantoalue kattaa lähes koko Latvian seuraavia alueita lukuun ottamatta: Itämeren rannikko ja Riianlahti kaistaleella, joka ulottuu 5 km sisämaahan Nīcan, Liepājan ja Pāvilostan kunnissa, Ventspilsin kunnan rannikkoalue, Dundagan kunnan rannikkoalue sekä Rojan, Enguren, Jūrmalan, Riian, Carnikavan, Ādažin, Saulkrastin ja Salacgrīvan kunnat.
5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen
Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen laatuun vaikuttavia tekijöitä ovat erityisesti paikalliset ilmasto-olot, maaperän ominaisuudet sekä historialliset ja inhimilliset tekijät.
Maantieteellisen alueen erityisyys
Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen viljelyalue sijaitsee lauhkean ilmaston vyöhykkeellä. Ilmastoon vaikuttavat meren läheisyys sekä Atlantin valtamereltä tulevat ilma-massat. Latvian ilmasto on siksi pääosin leuto ja kostea, ja Latviassa on neljä selkeää vuodenaikaa. Taivas on usein pilvinen (keskimäärin 160–180 pilvistä päivää vuodessa), ja auringonpaistetta saadaan keskimäärin 1 790 tuntia vuodessa. Aurinkoisia päiviä on eniten touko-elokuussa (keskimäärin 28–30 päivää), jolloin aurinko paistaa 8–10 tuntia päivässä. Vuotuinen sademäärä on 574–691 mm. Tuotantoalueen leuto ja kostea ilmasto luo ihanteelliset olosuhteet Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneiden kasvulle, kukinnalle ja sadolle, ja juuri tällaisten olosuhteiden ansiosta kyseisen tuotteen laatu ja erityiset ominaisuudet pääsevät kehittymään parhaalla mahdollisella tavalla.
Maantieteellisen alueen viljelymaat, jotka koostuvat pH-arvoltaan (noin 7) ihanteellisesta hienojakoisesta kalkkipitoisesta savimaasta ja joilla on toteutettu jonkin verran tai runsaasti maanparannustoimia, ovat avaintekijä Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen ihanteellisen viljelyn kannalta.
Tuotteen erityisyys
Kuivatut Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneet erottuvat muista herneistä erityisen suurikokoisten ja karkearakenteisten siementensä johdosta (1 000 siemenen massa painaa 360–380 g). Yksittäisessä palossa on melko vähän siemeniä, mutta tämän puutteen korvaavat siementen erinomaiset keitto-ominaisuudet (kuten melko lyhyt, muihin herneisiin nähden n. 10 minuuttia lyhyempi keittoaika). Keitetyt herneet ovat pehmeitä ja jauhoisia, maku on mieto mutta siemenkuoren johdosta kuitenkin erityinen.
Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneet käytetään siemenkuorta irrottamatta (siemenkuori on tiukasti kiinni siemenessä, eikä sitä ei pysty poistamaan), ja siksi tuote ei myöskään hajoa keitettäessä.
Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen tuotteen laatuun tai ominaisuuksiin:
Latvijas lielie pelēkie zirņi on kehittynyt erityisissä luonnonolosuhteissa ja paikallisten tuottajien taidon tuloksena.
1. |
Ympäristöön liittyvät tekijät, joiden ansiosta tuotteella on tavanomaista paremmat laatuominaisuudet (suurikokoiset, karkearakenteiset siemenet, jauhoinen koostumus):
|
2. |
Historialliset ja inhimilliset tekijät. Useiden sukupolvien erityisellä maantieteellisellä alueella harjoittaman Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen viljelyn ja valinnan tuloksena on saatu korkealaatuinen lajike, joka sopeutuu täydellisesti paikallisiin olosuhteisiin ja on laatunsa ansiosta saanut erityisen aseman ruokakulttuurissa. Harmaiden herneiden viljelyllä on Latviassa pitkät perinteet. Tämäntyyppisiä herneitä on viljelty Latviassa jo 1700-luvulla. Harmaiden herneiden viljelyn erityispiirteistä julkaistiin artikkeleita jo 1900-luvun alussa. Herneiden valintajalostus aloitettiin Latviassa vuonna 1925 Stenden kansallisessa kasvinjalostuslaitoksessa (Valsts Stendes graudaugu selekcijas institūts), ja vuodesta 1945 lähtien sitä on harjoitettu Priekulin kansallisessa kasvinjalostuslaitoksessa (Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūts). Tämä osoittaa myös, että kyseisiä herneitä voidaan viljellä kaikkialla Latviassa. Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneiden valintajalostus aloitettiin suurikokoisilla ruskeilla Vidzeme-herneillä. Priekulin kunnassa sijaitseva Priekulin kansallinen kasvinjalostuslaitos pyrki jalostuksessa poistamaan valitusta aineistosta villien lajikkeiden antaman kitkeryyden ja saamaan aikaan keitettäessä hyvänmakuisen ja ulkonäöltään moitteettoman tuotteen ja kehitti Latvijas lielie pelēkie zirņi -tuotteen viljelyyn käytetyn ”Retrija”-lajikkeen, joka ainoana tuottaa näin suuria siemeniä. Useiden vuosien aikana kehitetyt viljely- ja sadonkorjuutekniikat ovat tekijöitä, joilla varmistetaan kokonaistuotoksen kasvu ja korkealaatuinen tuote. Tällaisia menetelmiä ovat mm. maan valmistelu, sopivat viljelysuhteet sekaviljelyssä sekä oikean ajankohdan valitseminen sadonkorjuuta varten. Latvijas lielie pelēkie zirņi -hernettä viljellään yksinomaan sekaviljelyssä yhdessä muiden, tukikasveina toimivien viljakasvien kanssa (kaura, ohra tai kevätvehnä). Sekaviljelyssä käytetään seuraavaa suhdetta: Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneitä ja viljakasveja viljellään suhteessa 1:2 tai 1:1. Tuotteen korjaaminen leikkuupuimurilla vaatii tarkkuutta ja taitoa, koska kypsyttyään Latvijas lielie pelēkie zirņi -herneet halkeavat helposti. Korjuun jälkeen herneet kuivataan huolellisesti kuivurissa. Latvialaiset ovat käyttäneet herneitä ruokavaliossaan vuosisatoja. Ohran ja papujen ohella herneet ovat pitkään olleet latvialaisen ruokakulttuurin perushyödykkeitä, ja niiden merkitys väheni vasta perunan vallatessa alaa 1800-luvulla. Nykyään matkaoppaissa mainitaan siankyljellä höystetyt pelēkie zirņi -herneet kokeilemisen arvoisena latvialaisena erikoisuutena. |
Eritelmän julkaisutiedot
(tämän asetuksen (2) 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)
http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/
(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.
(2) Katso alaviite 1.