Този документ е извадка от уебсайта EUR-Lex.
Документ 02000R1622-20061019
Commission Regulation (EC) No 1622/2000 of 24 July 2000 laying down certain detailed rules for implementing Regulation (EC) No 1493/1999 on the common organisation of the market in wine and establishing a Community code of oenological practices and processes
Консолидиран текст: Komission asetus (EY) N:o 1622/2000 annettu 24 heinäkuuta 2000 viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön säännöistä
Komission asetus (EY) N:o 1622/2000 annettu 24 heinäkuuta 2000 viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön säännöistä
Вече не е в сила
Достъп до последната версия (10/11/2007) 10/11/2007
2000R1622 — FI — 19.10.2006 — 012.001
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1622/2000 annettu 24 heinäkuuta 2000 (EYV L 194, 31.7.2000, p.1) |
Muutettu:
Muutettu:
L 236 |
33 |
23.9.2003 |
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1622/2000
annettu 24 heinäkuuta 2000
viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 ( 1 ) ja erityisesti sen 42, 44, 45, 46 ja 80 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston I luvussa ja useissa liitteissä vahvistetaan viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevat yleiset säännöt ja viitataan muilta osin yksityiskohtaisiin soveltamissääntöihin, jotka komissio antaa. |
(2) |
Yhteisön elinkeinonharjoittajien ja yhteisön lainsäädännön soveltamisesta vastaavan hallinnon edun mukaista on yhdistää nämä säännökset yhteisön viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskeviksi yhteisön säännöiksi ja kumota niitä koskevat aiemmat asetukset eli komission asetus (ETY) N:o 1618/70 ( 2 ), komission asetus (ETY) N:o 1972/78 ( 3 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 45/80 ( 4 ), komission asetus (ETY) N:o 2394/84 ( 5 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2751/86 ( 6 ), komission asetus (ETY) N:o 305/86 ( 7 ), komission asetus (ETY) N:o 1888/86 ( 8 ), komission asetus (ETY) N:o 2202/89 ( 9 ), komission asetus (ETY) N:o 2240/89 ( 10 ), komission asetus (ETY) N:o 3220/90 ( 11 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1477/99 ( 12 ), komission asetus (EY) N:o 586/93 ( 13 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 693/96 ( 14 ), komission asetus (EY) N:o 3111/93 ( 15 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 693/98 ( 16 ), ja komission asetus (EY) N:o 1128/96 ( 17 ). |
(3) |
Näin vahvistettuihin yhteisön sääntöihin on sisällytettävä nykyinen lainsäädäntö mukautettuna asetuksen (EY) N:o 1493/1999 uusiin vaatimuksiin. Kyseiseen sääntelyyn on kuitenkin syytä tehdä muutoksia sen johdonmukaisuuden lisäämiseksi, sen yksinkertaistamiseksi ja puuttuvien osien täydentämiseksi, jotta tällä alalla voidaan vahvistaa kattava yhteisön sääntely. On myös syytä täsmentää eräitä sääntöjä oikeusvarmuuden parantamiseksi niitä sovellettaessa. |
(4) |
Lisäksi on syytä alaa koskevan sääntelyn yksinkertaistamiseksi antaa ainoastaan neuvoston kyseisessä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 nimenomaisesti tarkoittamat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. Muiden sääntöjen osalta perustamissopimuksen 28 artiklasta ja sitä seuraavista artikloista johtuvien sääntöjen pitäisi olla riittävät takaamaan viininvalmistuksen alalla viinialan tuotteiden vapaa liikkuvuus. |
(5) |
Lisäksi olisi syytä täsmentää, että näitä sääntöjä sovelletaan rajoittamatta muilla aloilla vahvistettujen erityissäännösten soveltamista. Tällaisia erityissääntöjä voi olla tai niitä voidaan vahvistaa elintarvikesääntelyn osalta. |
(6) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 5 kohdassa sallitaan, että muita kuin kyseisen asetuksen 19 artiklan mukaisesti laaditussa luokituksessa mainittuja viininvalmistuksessa käytettäviä rypälelajikkeita ja niistä johdettuja tuotteita saa käyttää yhteisössä kyseisen 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen. On syytä vahvistaa luettelo lajikkeista, joiden osalta kyseisistä poikkeuksista säädetään. |
(7) |
Olisi laadittava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteen V mukaisesti luettelo niistä määritetyillä alueilla tuotetuista väkevistä tma-laatuviineistä, joille on hyväksytty erityiset valmistussäännöt. Tuotteiden tunnistamisen ja yhteisön sisäisen kaupan helpottamiseksi olisi viitattava tuotteen kuvaukseen muodossa, jossa se on yhteisön säännöissä tai tarvittaessa kansallisessa lainsäädännössä. |
(8) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteen IV mukaisesti olisi myös vahvistettava eräiden aineiden käyttörajat ja käyttöedellytykset. |
(9) |
Ottaen huomioon nykyiset lysotsyymin lisäämistä koskevat tekniset ja tieteelliset tiedot erityisesti näin käsiteltyjen viinien laadullisten ja terveydellisten ominaisuuksien kannalta ei ole mahdollista vahvistaa lopullisesti tähän uuteen käsittelyyn liittyviä raja-arvoja eikä ole syytä sallia sen käyttöä lähitulevaisuudessa, vaan tehdä seuraavana viinivuonna lisäkokeiluja. |
(10) |
Asetuksen (ETY) N:o 337/79 ( 18 ) 44 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3307/85 ( 19 ), säädetään, että 1 päivästä syyskuuta 1986 muiden viinien kuin kuohuviinien, väkevien viinien ja eräiden laatuviinien korkeimpia kokonaisrikkidioksidipitoisuuksia alennetaan 15 milligrammalla litraa kohden. Viinien menekkivaikeuksien välttämiseksi tämän valmistussäännön muuttamisen jälkeen sallittiin, että kyseisen päivämäärän jälkeen saa tarjota sellaisenaan nautittavaksi yhteisöstä, Portugalia lukuun ottamatta, peräisin olevia viinejä, jotka on tuotettu ennen kyseistä päivämäärää, ja edellä mainitusta päivämäärästä alkavan yhden vuoden siirtymäkauden ajan kolmansista maista ja Portugalista peräisin olevia viinejä, jos niiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ennen 1 päivää syyskuuta 1986 voimassa olleen yhteisön ja tarvittaessa Espanjan lainsäädännön mukainen. Kyseisen toimenpiteen soveltamista olisi jatkettava, koska tällaisia viinejä voi vielä olla varastoissa. |
(11) |
Asetuksen (ETY) N:o 358/79 ( 20 ) 12 ja 16 artiklassa säädetään, että 1 päivästä syyskuuta 1986 kuohuviinien, laatukuohuviinien ja määritetyillä alueilla tuotettujen laatukuohuviinien korkeimpia kokonaisrikkidioksidipitoisuuksia alennetaan 15 milligrammalla litraa kohden. Muista yhteisön maista kuin Portugalista peräisin olevien kuohuviinien osalta asetuksen (ETY) N:o 358/79 22 artiklan 1 kohdassa säädetään mahdollisuudesta myydä kyseisiä tuotteita varastojen loppumiseen saakka, jos ne on valmistettu asetuksen (ETY) N:o 358/79, sellaisena kuin sitä sovelletaan ennen 1 päivää syyskuuta 1986, säännösten mukaisesti. Olisi annettava siirtymäsäännöksiä tuontikuohuviineistä sekä Espanjasta ja Portugalista peräisin olevista, ennen 1 päivää syyskuuta 1986 valmistetuista kuohuviineistä näiden tuotteiden menekkivaikeuksien välttämiseksi. On syytä sallia näiden tuotteiden tarjoaminen kyseisen päivämäärän jälkeen siirtymäkauden ajan, jos niiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ennen 1 päivää syyskuuta 1986 voimassa olevien yhteisön säännösten mukainen. |
(12) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 1 kohdassa vahvistetaan viinien haihtuvien happojen enimmäispitoisuudet. Poikkeuksista voidaan säätää eräiden määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien (tma-laatuviinien) ja eräiden maantieteellisellä merkinnällä kuvattujen pöytäviinien osalta tai jos alkoholipitoisuus on vähintään 13 prosenttia. Eräiden Saksasta, Espanjasta, Ranskasta, Italiasta, Itävallasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien, kyseisiin luokkiin kuuluvien viinien haihtuvien happojen pitoisuudet ylittävät edellä mainitussa liitteessä V säädetyt pitoisuudet erityisten valmistusmenetelmien ja korkean alkoholipitoisuuden vuoksi. Olisi säädettävä poikkeuksesta edellä mainitusta liitteessä V olevan B osan 1 kohdasta, jotta edellä tarkoitettuja viinejä voidaan edelleen valmistaa perinteisin menetelmin, joiden ansiosta ne saavat ominaispiirteensä. |
(13) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan D kohdan 3 kohdan mukaisesti on tarpeen määritellä ne viinialueet, joilla perinteisesti harjoitettiin sakkaroosin lisäämistä 8 päivänä toukokuuta 1970 olemassa olleen lainsäädännön mukaisesti. |
(14) |
Luxemburgin suurherttuakunnassa viininviljelyalueiden pieni koko mahdollistaa sen, että toimivaltaiset viranomaiset voivat suorittaa kaikkien viiniytettävien tuote-erien järjestelmällistä analyyttistä valvontaa. Niin kauan kuin kyseiset edellytykset säilyvät, väkevöimistä koskevaa ilmoitusta ei vaadita. |
(15) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 5 kohdassa säädetään, että kaikista väkevöimistä, happamuuden lisäämistä ja happamuuden vähentämistä koskevista toimenpiteistä on tehtävä ilmoitus toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee mainittuja toimenpiteitä suorittavien luonnollisten tai oikeushenkilöiden hallussaan pitämiä sokerin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun määriä. Näiden ilmoitusten tavoitteena on mahdollistaa kyseisten toimenpiteiden valvonta. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että ilmoitukset osoitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella toimenpide tapahtuu. Ilmoitusten on myös oltava mahdollisimman täsmällisiä, ja jos kyseessä on alkoholipitoisuuden lisääminen, niiden on oltava toimivaltaisella viranomaisella hyvissä ajoin, jotta sitä voidaan valvoa tehokkaasti. Happamuuden lisäämisen ja vähentämisen osalta riittää jälkikäteen tapahtuva valvonta. Tästä syystä olisi hallinnon keventämiseksi sallittava, että markkinointivuoden ensimmäistä ilmoitusta lukuun ottamatta ilmoitukset tehdään saattamalla ajan tasalle toimivaltaisen viranomaisen säännöllisesti tarkastamat rekisterit. |
(16) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdassa vahvistetaan tietyt säännöt viinien makeuttamisesta. Tämä säännös koskee ensisijaisesti pöytäviinejä. Sitä voidaan kuitenkin saman asetuksen VI liitteessä olevan G kohdan 2 kohdan mukaan soveltaa tma-laatuviineihin. |
(17) |
Makeuttaminen ei saa johtaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevassa C kohdassa vahvistetut rajat ylittävään lisäväkevöimiseen. Tämän tarpeen huomioon ottamiseksi saman asetuksen liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdassa vahvistetaan erityissäännökset. Lisäksi valvontatoimenpiteet ovat välttämättömiä erityisesti kyseisten säännösten noudattamisen takaamiseksi. |
(18) |
On suotavaa, erityisesti valvonnan tehokkuuden lisäämiseksi, että makeuttaminen tehdään ainoastaan tuotantovaiheessa tai tuotantoa mahdollisimman lähellä olevassa vaiheessa. Tämän vuoksi on tarpeen rajoittaa makeuttaminen tuotanto- ja tukkukauppavaiheeseen. |
(19) |
On tarpeen, että valvontaelin saa tiedon tulossa olevista toimista. Tässä tarkoituksessa olisi säädettävä, että jokaisen makeuttamista suunnittelevan henkilön on tehtävä siitä valvontaelimelle kirjallinen ilmoitus. Tätä menettelyä voidaan kuitenkin helpottaa, jos makeuttamisen tekee toistuvasti tai jatkuvasti jokin yritys. |
(20) |
Ilmoituksen tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimien valvonta. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että ilmoitukset osoitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella toimenpide tapahtuu. Ilmoitusten on myös oltava mahdollisimman täsmällisiä, ja niiden on oltava toimivaltaisella viranomaisella ennen toimenpiteen suorittamista. |
(21) |
Valvonnan tehokkuuden vuoksi on välttämätöntä, että asianosainen tekee ilmoituksen hallussa pitämistään rypäleen puristemehun tai tiivistetyn rypäleen puristemehun määristä ennen makeuttamista. Tämä ilmoitus on arvoton, jollei siihen liity velvoitetta pitää lähtö- ja tulorekisteriä makeuttamiseen käytetyistä tuotteista. |
(22) |
Sakkaroosin käytön välttämiseksi väkevien viinien makeuttamisessa olisi sallittava tiivistetyn rypäleen puristemehun ohella myös puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttö. |
(23) |
Leikkaaminen on yleinen viininvalmistusmenetelmä, jonka käytöstä on sen mahdollisten vaikutusten vuoksi säädettävä väärinkäytösten välttämiseksi. |
(24) |
Leikkaaminen on eri lähteistä tai luokista peräisin olevien viinien tai rypäleen puristemehujen sekoittamista. |
(25) |
Sellaisille viineille tai rypäleen puristemehuille, jotka ovat lähtöisin samalta yhteisön viinialueelta tai samalta kolmannen maan tuotantovyöhykkeeltä, on merkintä maantieteellisestä alkuperäalueesta tai viiniköynnöslajikkeesta erittäin tärkeä niiden kaupallisen arvon kannalta. Leikkaamisella olisi siten tarkoitettava myös sellaisten viinien ja rypäleen puristemehujen sekoitusta, jotka ovat lähtöisin samalta vyöhykkeeltä, mutta sen eri maantieteellisistä yksiköistä, sekä sellaisten viinien ja rypäleen puristemehujen sekoitusta, jotka on saatu eri viiniköynnöslajikkeista tai eri satovuosina, kun näitä koskevat merkinnät tehdään tällä tavoin saatavan tuotteen kuvaukseen. |
(26) |
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 6 kohdassa periaatteessa kielletään pöytävalkoviinin leikkaaminen pöytäpunaviinillä, mutta asiaa koskevasta poikkeuksesta säädetään niillä alueilla, joilla tämä on perinteinen käytäntö. |
(27) |
Tämän poikkeuksen perustella on syytä säätää Espanjaa koskevista erityisistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä yhdistämällä ne viininviljelyksen rakenteeseen ja hitaasti muuttuviin kulutustottumuksiin. |
(28) |
On varmistettava, että tällä menetelmällä tuotettuja viinejä kulutetaan ainoastaan Espanjassa, jotta mahdollisuus leikata pöytävalkoviinejä pöytäpunaviineillä rajoittuisi maahan, jossa se on tarpeen. |
(29) |
On syytä antaa jäsenvaltiolle lupa sallia määrätyn ajan ja kokeilutarkoituksissa eräiden sellaisten viininviljelymenetelmien tai -käsittelyjen käyttö, joista ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999. |
(30) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 3 kohdassa säädetään sellaisten määritysmenetelmien vahvistamisesta, joiden avulla voidaan määrittää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden koostumus, ja säännöistä, joiden avulla voidaan tarkastaa, onko näitä tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusmenetelmien vastaisesti. |
(31) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan J kohdan 1 kohdassa säädetään analyyttisesta tutkimuksesta, jossa on mitattava vähintään kyseisten tma-laatuviinien mainitun kohdan 3 kohdassa lueteltujen laatutekijöiden arvot. |
(32) |
Kyseisiä tuotteita koskevissa asiakirjoissa olevien tietojen valvonta tekee tarpeelliseksi sellaisten yhdenmukaisten määritysmenetelmien laatimisen, joita käyttämällä varmistetaan tarkkojen ja verrattavissa olevien tulosten saaminen. Tämän vuoksi näiden menetelmien on oltava pakollisia kaikissa liiketoimissa ja kaikessa valvonnassa. Valvonnan tarpeen ja kaupan rajoitettujen mahdollisuuksien perusteella olisi hyväksyttävä rajoitetuksi ajaksi tiettyjä tavanomaisia menetelmiä, joilla voidaan tehdä nopea ja tarpeeksi varma tutkittavien aineiden määritys. |
(33) |
Viinialalla sovellettavat yhteisön vertailumääritysmenetelmät vahvistetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 2676/90 ( 21 ). Koska kyseisessä asetuksessa kuvatut menetelmät ovat asianmukaisia, se olisi pidettävä voimassa lukuun ottamatta tavanomaisia menetelmiä, joita ei vastaisuudessa enää kuvata. |
(34) |
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 80 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa siirtymätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään siirtymisen helpottamiseksi. Tätä mahdollisuutta on syytä käyttää, jotta toimijoille, joilla on suuret varastot eräitä tässä asetuksessa tarkoitettuja tuotteita, ei aiheutuisi huomattavia tappioita. |
(35) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tämän asetuksen tarkoitus
Viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevan yhteisön lainsäädännön muodostavat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston I luku ja liitteet sekä nämä säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kaikkia elintarvikkeita koskevien yleisten säännösten soveltamista.
Nämä säännöt koskevat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä erityisesti seuraaville: viiniytettäväksi tarkoitetut tuotteet (I osasto) ja yhteisössä sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt (II ja III osasto).
I OSASTO
ERÄITÄ RYPÄLEITÄ JA RYPÄLEEN PURISTEMEHUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET
2 artikla
Eräiden rypälelajikkeiden käyttö
1. Yksinomaan syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä tuottaviksi lajikkeiksi luokitelluista lajikkeista saatujen rypäleiden viiniyttäminen on kiellettyä.
2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 5 kohdassa säädetään, tässä säännöksessä tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen yhteisössä voidaan käyttää tämän asetuksen liitteessä I esitetyistä lajikkeista saatuja rypäleitä.
3 artikla
Eräiden tuotteiden, joilla ei ole luonnollista alkoholipitoisuutta, käyttö kuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuviinien tai hiilihapotettujen helmeilevien viinien valmistuksessa
Tämän asetuksen liitteessä II vahvistetaan vuodet, jolloin huonojen ilmasto-olojen vuoksi A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei ole kyseiselle viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, voidaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 3 kohdassa säädetyin edellytyksin käyttää kuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuviinien tai hiilihapotettujen helmeilevien viinien valmistukseen.
4 artikla
Tiettyjen viiniköynnöslajikkeiden rypäleistä saatujen rypäleen puristemehujen käyttö aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien valmistukseen ja poikkeukset tällaisesta käytöstä
(1) Tämän asetuksen liitteessä III olevassa A osassa esitetään sellaisia rypäleitä tuottavat viiniköynnöslajikkeet, joista saadaan rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua, joita on käytettävä aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien valmistukseen tarkoitetun cuvéen koostumukseen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdan a alakohdan ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(2) Tämän asetuksen liitteessä III olevassa B osassa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdan a alakohdassa ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassa tarkoitetut poikkeukset, jotka koskevat viiniköynnöslajikkeita ja cuvéen koostumuksen muodostavia tuotteita.
II OSASTO
VIININVALMISTUSMENETELMÄT JA -KÄYTÄNNÖT
I LUKU
VIININVALMISTUKSESSA SALLITTUJEN ERÄIDEN AINEIDEN KÄYTÖN RAJOITUKSET JA EDELLYTYKSET
5 artikla
Eräiden aineiden käytön rajoitukset
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV vahvistettuja viininvalmistuksessa sallittuja aineita voidaan käyttää ainoastaan tämän asetuksen liitteessä IV esitetyissä rajoissa.
6 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa viinivalmistusmenetelmissä käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimukset ovat direktiivissä 96/77/EY vahvistetut vaatimukset. Puhtausvaatimuksia täydennetään tarvittaessa tässä asetuksessa säädetyillä vaatimuksilla.
7 artikla
Kalsiumtartraatti
Kalsiumtartraattia, jonka käytöstä tartraatin saostumisen edistämiseksi säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan v alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksen liitteessä VI esitetyt vaatimukset.
8 artikla
Viinihappo
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan m alakohdassa ja 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty viinihapon käyttö happamuuden vähentämiseksi on sallittu ainoastaan tuotteille, jotka
— saadaan Elbling- ja Riesling -viiniköynnöslajikkeista ja
— on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu seuraavilla A-viininviljelyvyöhykkeen pohjois-osassa sijaitsevilla viinialueilla:
—— Ahr,
— Rheingau,
— Mittelrhein,
— Mosel-Saar-Ruwer,
— Nahe,
— Rheinhessen,
— ►M7 Pfalz ◄ ,
— Moselle luxembourgeoise.
Viinihapon, jonka käyttämisestä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan l ja m alakohdassa ja 3 kohdan k ja l alakohdassa ja josta käytetään myös nimitystä l-viinihappo, on oltava peräisin maataloustuotannosta ja nimenomaan viininviljelystä. Sen on myös täytettävä komission direktiivissä 96/77/EY ( 22 ) asetetut puhtausvaatimukset.
9 artikla
Aleppo-mäntypihka
Aleppo-mäntypihkaa, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan n alakohdassa, saa käyttää ainoastaan retsina-pöytäviinin valmistuksessa. Tätä viininvalmistusmenetelmää saa soveltaa ainoastaan
— Kreikan maantieteellisellä alueella,
— sellaisista rypäleistä saadussa rypäleen puristemehussa, joiden lajikkeet, tuotantoalue ja viiniyttämisalue on määritelty 31 päivänä joulukuuta 1980 voimassa olleessa Kreikan lainsäädännössä, pihkaa saa lisätä korkeintaan 1 000 grammaa hehtolitraan käytettävää tuotetta ennen käyttämistä, jos todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei ole käyttämisen aikana yli kolmannesta tilavuusprosentteina ilmoitetusta kokonaisalkoholipitoisuudesta.
Jos Kreikka aikoo muuttaa toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja säännöksiä, sen on ilmoitettava tästä etukäteen komissiolle. Kreikka voi panna kyseiset muutokset täytäntöön, jos komissio ei vastaa kahden kuukauden kuluessa tiedonannosta.
10 artikla
Beetaglukanaasi
Beetaglukanaasia, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan j alakohdassa ja 3 kohdan m alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksen liitteessä VII esitetyt vaatimukset.
11 artikla
Maitohappobakteerit
Maitohappobakteereja, joiden käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan q alakohdassa ja 3 kohdan z alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos ne täyttävät tämän asetuksen liitteessä VIII esitetyt vaatimukset.
11 a artikla
Lysotsyymi
Lysotsyymiä, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan r alakohdassa ja 3 kohdan zb alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksen liitteessä VIII a esitetyt vaatimukset.
12 artikla
Ioninvaihtohartsit
Ioninvaihtohartsit, joita voidaan käyttää asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 2 kohdan h alakohdan mukaisesti, ovat sulfonihappo- ja ammoniumryhmiä sisältäviä styreenin tai divinyylibentseenin kopolymeerejä. Niiden on oltava elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia tarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/109/ETY ( 23 ) säännösten ja sen noudattamiseksi annettujen yhteisön ja kansallisten säännösten mukaiset. Ne eivät saa myöskään luovuttaa tämän asetuksen liitteessä IX olevalla määritysmenetelmällä testattaessa yhdellekään mainitulle uutteelle enemmän kuin 1 milligramman orgaanisia aineita litraa kohti. Niiden regenerointi on suoritettava käyttämällä elintarvikkeiden valmistukseen sallittuja aineita.
Niitä voidaan käyttää ainoastaan enologin tai teknisen asiantuntijan valvonnassa sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymässä laitoksessa, jonka alueella näitä hartseja käytetään. Näiden viranomaisten on määritettävä hyväksytyille enologeille ja teknisille asiantuntijoille kuuluvat tehtävät ja velvollisuudet.
13 artikla
Kaliumferrosyanidi
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan p alakohdassa säädetty kaliumferrosyanidin käyttö on sallittu ainoastaan niiden enologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittely tapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessa kyseinen jäsenvaltio.
Kaliumferrosyanidikäsittelyn jälkeen viinin on sisällettävä rautajäämiä.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
14 artikla
Kalsiumfytaatti
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan p alakohdassa säädetty kalsiumfytaatin käyttö on sallittu ainoastaan niiden enologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittely tapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessa kyseinen jäsenvaltio.
Käsittelyn jälkeen viinin on sisällettävä rautajäämiä.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
15 artikla
DL-viinihappo
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan s alakohdassa säädetty DL-viinihapon käyttö on sallittu ainoastaan niiden enologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittely tapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessa kyseinen jäsenvaltio.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
15 a artikla
Dimetyylidikarbonaatti
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan zc alakohdassa vahvistettu dimetyylidikarbonaatin lisääminen voidaan tehdä ainoastaan tämän asetuksen liitteessä IV vahvistetuissa rajoissa ja tämän asetuksen liitteessä IX a olevia vaatimuksia noudattaen.
16 artikla
Elektrodialyysikäsittely
Elektrodialyysikäsittelyä, jonka käytöstä tartraatin stabiloitumisen edistämiseksi säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan b alakohdassa, saa soveltaa ainoastaan sillä edellytyksellä, että käsittely täyttää tämän asetuksen liitteessä X esitetyt vaatimukset. Sitä saa käyttää vain pöytäviiniin 31 päivään heinäkuuta 2001.
17 artikla
Ureaasi
Ureaasia, jonka käytöstä viinien ureapitoisuuden vähentämiseksi säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan c alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksen liitteessä XI esitetyt vaatimukset ja puhtausvaatimukset.
18 artikla
Hapen lisääminen
Asetuksen (EY) N:o 1492/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan a alakohdassa säädetty happi on lisättävä puhtaana kaasumaisena happena.
18 a artikla
Viinin kaataminen viinisakan, puristejäännöksen tai aszú-lajikkeen puristetun hedelmälihan päälle
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan d alakohdassa säädetty viinin kaataminen viinisakan, puristejäännöksen tai aszú-lajikkeen puristetun hedelmälihan päälle on tehtävä 1 päivänä toukokuuta 2004 voimassa olevien Unkarin säännösten mukaisesti seuraavasti:
a) Tokaji fordítás -viini on valmistettava kaatamalla rypäleen puristemehua tai viiniä aszú-lajikkeen puristetun hedelmälihan päälle;
b) Tokaji máslás -viini on valmistettava kaatamalla rypäleen puristemehua tai viiniä szamorodni- tai aszú-lajikkeen viinisakan päälle.
18 b artikla
Tammipuun palasten käyttö
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan e alakohdassa vahvistettu tammipuun palasten käyttö on sallittua ainoastaan tämän asetuksen liitteessä XI a olevia vaatimuksia noudattaen.
II LUKU
ERITYISET RAJOITUKSET JA EDELLYTYKSET
19 artikla
Rikkidioksidipitoisuus
1. Tämän asetuksen liitteessä XII esitetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan A kohdan 2 kohdassa esitettyjen viiniluettelojen muutokset.
2. Sellaisenaan nautittavaksi voidaan tarjota varastojen loppumiseen asti
— ennen 1 päivää syyskuuta 1986 tuotettuja yhteisöstä, Portugalia lukuun ottamatta, peräisin olevia muita viinejä kuin kuohuviinejä ja väkeviä viinejä, ja
— ennen 1 päivää syyskuuta 1987 tuotettuja kolmansista maista tai Portugalista peräisin olevia muita viinejä kuin kuohuviinejä ja väkeviä viinejä,
joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei niitä sellaisenaan nautittavaksi tarjottaessa ylitä seuraavia rajoja:
a) 175 milligrammaa litraa kohti punaviineissä;
b) 225 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä;
c) poiketen siitä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, 225 milligrammaa litraa kohti punaviineissä ja 275 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä, jos viinien jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti.
Tuotantomaassa voidaan lisäksi tarjota varastojen loppumiseen asti nautittavaksi tai viedä kolmansiin maihin:
— Espanjasta peräisin olevia, ennen 1 päivää syyskuuta 1986 valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitä ennen tätä päivämäärää Espanjassa voimassa olleissa säädöksissä säädettyjä pitoisuuksia,
— Portugalista peräisin olevia, ennen 1 päivää tammikuuta 1991 valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitä ennen tätä päivämäärää Portugalissa voimassa olleissa säännöksissä säädettyjä pitoisuuksia.
3. Sellaisenaan nautittavaksi voidaan tarjota varastojen loppumiseen asti kolmansista maista tai Portugalista peräisin olevia yhteisöön ennen 1 päivää syyskuuta 1987 tuotuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitä tapauksen mukaan seuraavia rajoja:
— 250 milligrammaa litraa kohti kuohuviineissä;
— 200 milligrammaa litraa kohti tma-kuohuviineissä.
Tuotantomaassa voidaan lisäksi tarjota varastojen loppumiseen asti nautittavaksi tai viedä kolmansiin maihin:
— Espanjasta peräisin olevia, ennen 1 päivää syyskuuta 1986 valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitä ennen tätä päivämäärää Espanjassa voimassa olleissa säädöksissä säädettyjä pitoisuuksia,
— Portugalista peräisin olevia, ennen 1 päivää tammikuuta 1991 valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitä ennen tätä päivämäärää Portugalissa voimassa olleissa säännöksissä säädettyjä pitoisuuksia.
4. Luettelo tapauksista, joissa jäsenvaltiot voivat sallia ilmastollisista syistä eräillä alueellaan sijaitsevilla viininviljelyalueilla tuotettujen tiettyjen viinien osalta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevassa A kohdassa tarkoitettujen 300 milligrammaa litraa kohti pienempien kokonaisrikkidioksidipitoisuuksien nostamisen enintään 40 milligrammalla litraa kohti, on tämän asetuksen liitteessä XII a.
20 artikla
Haihtuvien happojen pitoisuus
Tämän asetuksen liitteessä XIII esitetään viinit, joiden osalta säädetään haihtuvien happojen kokonaispitoisuutta koskevista poikkeuksista asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 3 kohdan mukaisesti.
21 artikla
Kaliumsulfaatin käyttö eräissä väkevissä viineissä
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja kaliumsulfaatin käyttöä koskevia poikkeuksia voidaan soveltaa ainoastaan seuraaviin espanjalaisiin viineihin:
a) ”vino generoso”, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan L kohdan 8 kohdassa,
b) ”vino generoso de licor”, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan L kohdan 11 kohdassa.
II OSASTO
VIININVALMISTUSMENETELMÄT
I LUKU
VÄKEVÖIMINEN
22 artikla
Sakkaroosin käytön salliminen
Sakkaroosin käyttö on sallittu asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan D kohdan 3 kohdan mukaisesti seuraavilla viinialueilla:
a) A-viininviljelyvyöhyke
b) B-viininviljelyvyöhyke
c) C-viininviljelyvyöhykkeet, lukuun ottamatta Italiassa, Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä seuraavien hovioikeuksien tuomiovaltaan kuuluvissa Ranskan departementeissa:
— Aix-en-Provence,
— Nîmes,
— Montpellier,
— Toulouse,
— Agen,
— Pau,
— Bordeaux,
— Bastia.
Kansalliset viranomaiset voivat poikkeuksellisesti sallia väkevöimisen kuivasokeroimalla edellisessä kohdassa tarkoitetuissa Ranskan departementeissa. Ranskan on annettava tästä tieto viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltiolle.
23 artikla
Väkevöittäminen silloin kun ilmasto-olot ovat olleet poikkeuksellisen huonot
Tämän asetuksen liitteessä XIV esitetään ne vuodet, jolloin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan C kohdan 3 kohdassa tarkoitettu luonnollisen alkoholipitoisuuden lisääminen on sallittu kyseisen asetuksen 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen kyseisen säännöksen 4 alakohdan mukaisesti. Lisäksi siinä esitetään tarvittaessa asianomaiset viiniviljelyvyöhykkeet, maantieteelliset alueet ja lajikkeet.
24 artikla
Kuohuviinien cuvéen väkevöiminen
Jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan H kohdan 4 kohdan ja I kohdan 5 kohdan sekä liitteessä VI olevan K kohdan 11 kohdan mukaisesti sallia cuvéen väkevöimisen kuohuviinien valmistuspaikalla, jos
a) mitään cuvéen ainesosaa ei ole vielä väkevöity;
b) cuvéen ainesosat ovat peräisin ainoastaan sen alueella korjatuista rypäleistä;
c) väkevöiminen suoritetaan ainoastaan kerran;
d) seuraavat raja-arvot eivät ylity:
— A-viininviljelyvyöhykkeeltä peräisin olevista ainesosista valmistetun cuvéen osalta 3,5 tilavuusprosenttia, jos sen kaikkien ainesosien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 5 tilavuusprosenttia.
— B-viininviljelyvyöhykkeeltä peräisin olevista ainesosista valmistetun cuvéen osalta 2,5 tilavuusprosenttia, jos sen kaikkien ainesosien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 6 tilavuusprosenttia.
— C I a-, C I b-, C II- tai CIII -viiniviljelyvyöhykkeiltä peräisin olevista ainesosista valmistetun cuvéen osalta 2 tilavuusprosenttia, jos sen kaikkien ainesosien luonnollinen alkoholipitoisuus on vastaavasti vähintään 7,5 tilavuusprosenttia, 8 tilavuusprosenttia, 8,5 tilavuusprosenttia tai 9 tilavuusprosenttia.
Edellä mainitut raja-arvot eivät estä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 15 kohdassa tarkoitettujen kuohuviinien valmistukseen tarkoitettuihin cuvéisiin;
e) käytetty menetelmä on sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen.
25 artikla
Väkevöimistä koskevat hallinnolliset säännöt
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 5 kohdassa tarkoitetun alkoholipitoisuuden lisäämistä koskevan ilmoituksen tekevät luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka suorittavat tarkoitettuja toimenpiteitä. Ilmoitus on tehtävä sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jonka alueella toimenpide suoritetaan, vahvistamassa määräajassa ja sen vahvistamia asianmukaisia valvontaedellytyksiä noudattaen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:
— ilmoituksen tekijän nimi ja osoite,
— paikka, jossa toimenpide suoritetaan,
— toimenpiteen suorittamisen alkamispäivämäärä ja -kellonaika,
— toimenpiteen kohteena olevan tuotteen kuvaus,
— käytettävä menetelmä sekä kuvaus siinä käytettävän tuotteen luonteesta.
3. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetaan etukäteisilmoitus, joka koskee useampia toimenpiteitä tai tiettyä ajanjaksoa. Tällainen ilmoitus hyväksytään ainoastaan, jos yritys pitää rekisteriä, johon on kirjattu 6 kohdan mukaisesti kukin väkevöimistoimenpide sekä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.
4. Jäsenvaltioiden on määritettävä edellytykset, joilla ilmoituksen tekijä, joka ylivoimaisen esteen vuoksi on estynyt suorittamasta ilmoituksessaan mainittua toimenpidettä, esittää toimivaltaiselle viranomaiselle uuden, tarvittavan valvonnan suorittamisen mahdollistavan ilmoituksen.
Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset kirjallisesti tiedoksi komissiolle.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta ei vaadita Luxemburgin suurherttuakunnassa.
6. Alkoholipitoisuuden lisäämiseen liittyvät merkinnät on tehtävä rekistereihin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan mukaisesti välittömästi varsinaisen toimenpiteen päättymisen jälkeen.
Jos etukäteisilmoitus kattaa useita toimenpiteitä eikä siihen merkitä toimenpiteiden alkamispäivää eikä -tuntia, rekisteriin on tehtävä merkintä myös ennen kunkin toimenpiteen alkamista.
II LUKU
HAPPAMUUDEN LISÄÄMINEN JA VÄHENTÄMINEN
26 artikla
Happamuuden lisäämistä ja vähentämistä koskevat hallinnolliset säännöt
1. Toimijoiden on esitettävä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 5 kohdassa tarkoitettu ilmoitus happamuuden lisäämisen ja vähentämisen osalta viimeistään toisena päivänä markkinointivuoden aikana suoritetun ensimmäisen toimenpiteen jälkeen. Ilmoitus on voimassa kaikkien kyseisen markkinointivuoden toimenpiteiden osalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:
— ilmoituksen tekijän nimi ja osoite,
— toimenpiteen luonne,
— paikka, jossa toimenpide suoritetaan.
3. Happamuuden lisäämis- tai vähentämistoimenpiteisiin liittyvät merkinnät on tehtävä rekistereihin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan mukaisesti vahvistettujen säännösten mukaisesti.
III LUKU
VÄKEVÖIMISTOIMENPITEITÄ SEKÄ HAPPAMUUDEN LISÄÄMIS- JA VÄHENTÄMISTOIMENPITEITÄ KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖT
27 artikla
Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja vähentäminen
Tapaukset, joissa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä I määritellyn saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen ovat sallittuja asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan E kohdan 7 kohdan mukaisesti, päätetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ja esitetään tämän asetuksen liitteessä XV.
28 artikla
Muiden tuotteiden kuin viinin väkevöimistoimenpiteitä sekä happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteitä koskevat yleiset edellytykset
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on tehtävä ainoastaan kerran. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että jotkut näistä toimenpiteistä voidaan tehdä useaan kertaan, jos tällainen käsittely parantaa kyseisten tuotteiden viiniytymistä. Tällöin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V säädettyjä raja-arvoja sovelletaan koko toimenpiteeseen.
29 artikla
Väkevöimistoimenpiteille sekä happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteille vahvistetuista päivämääristä poikkeaminen
Poiketen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 7 kohdassa vahvistetuista päivämääristä väkevöimistoimenpiteet sekä happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteet voidaan suorittaa ennen tämän asetuksen liitteessä XVI esitettyjä päivämääriä.
IV LUKU
MAKEUTTAMINEN
30 artikla
Makeuttamista koskevat tekniset säännöt
Pöytäviinien ja tma-laatuviinien makeuttaminen on sallittua ainoastaan tuotanto- tai tukkukauppavaiheessa.
31 artikla
Makeuttamista koskevat hallinnolliset säännöt
1. Makeuttamista suunnittelevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden on toimitettava ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella makeuttaminen tehdään.
2. Ilmoitukset on tehtävä kirjallisina. Niiden on oltava toimivaltaisella viranomaisella vähintään 48 tuntia ennen päivää, jona makeuttaminen tehdään.
Kun makeuttamisen tekee toistuvasti tai jatkuvasti jokin yritys, jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetaan ilmoitus, joka koskee useampia toimenpiteitä tai tiettyä ajanjaksoa. Tällainen ilmoitus hyväksytään ainoastaan, jos yritys pitää rekisteriä, johon merkitään jokainen makeutustoimenpide ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot.
3. Ilmoitusten on sisällettävä seuraavat tiedot:
a) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdan a alakohdassa ja liitteessä VI olevan G kohdan 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti tehty makeutus,
i) käytetyn pöytäviinin tai tma-laatuviinin määrä ja kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
ii) lisättävän rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
iii) pöytäviinin tai tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus makeutuksen jälkeen.
b) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdan b alakohdassa ja liitteessä VI olevan G kohdan 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti tehty makeutus,
i) käytetyn pöytäviinin tai tma-laatuviinin määrä ja kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
ii) tapauksen mukaan rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus tai lisättävän tiivistetyn rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus sekä tiheys;
iii) pöytäviinin tai tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus makeutuksen jälkeen.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on pidettävä kirjaa saapuvista ja lähtevistä eristä kirjaamalla makeuttamisen suorittamiseksi hallussaan pitämien rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen määrät.
32 artikla
Eräiden tuotujen viinien makeuttaminen
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 3 kohdassa tarkoitettuun tuotujen viinien makeuttamiseen sovelletaan tämän asetuksen 30 ja 31 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.
33 artikla
Väkevien viinien makeuttamista koskevat erityiset säännöt
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan L kohdan 11 kohdassa määriteltyä ”vino generoso de licoria” on sallittua makeuttaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin.
2. Väkevää tma-laatuviiniä ”Madeira” on sallittua makeuttaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin.
V LUKU
LEIKKAAMINEN
34 artikla
Määritelmä
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan leikkaamisella tarkoitetaan seuraavaa: sellaisten viinien ja rypäleen puristemehujen sekoittamista, jotka ovat lähtöisin
a) eri valtioista;
b) asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä III tarkoitetuilta yhteisön eri viininviljelyvyöhykkeiltä tai kolmannen maan eri tuotantovyöhykkeiltä;
c) samalta yhteisön viininviljelyvyöhykkeeltä tai samalta kolmannen maan tuotantovyöhykkeeltä, mutta jotka kuitenkin ovat peräisin:
— eri maantieteellisiltä alkuperäalueilta,
— eri viiniköynnöslajikkeista,
— eri satovuosilta,
kun edellä olevia luetelmakohtia koskevat merkinnät tehdään tai on tehtävä kyseisen tuotteen kuvaukseen; tai
d) eri viiniluokista tai rypäleen puristemehuluokista.
2. Eri viiniluokilla tai rypäleen puristemehuluokilla tarkoitetaan:
— punaviiniä, valkoviiniä sekä rypäleen puristemehuja ja viinejä, jotka soveltuvat yhden viiniluokan viinin valmistukseen,
— pöytäviiniä, tma-laatuviiniä sekä rypäleen puristemehuja ja viinejä, jotka soveltuvat yhden viiniluokan viinin valmistukseen.
Tätä kohtaa sovellettaessa roseeviiniä pidetään punaviininä.
3. Leikkaamisella ei tarkoiteta
a) tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisäämistä kyseisen tuotteen luonnollisen alkoholipitoisuuden kohottamiseksi;
b) seuraavien makeuttamista:
— pöytäviini,
— tma-laatuviini silloin kun makeuttava tuote on peräisin siltä maantieteelliseltä alueelta, jonka nimeä se kantaa, tai jos makeuttava tuote on puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu;
c) tma-laatuviinin valmistusta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan D kohdan 2 kohdassa tarkoitetuin perinteisin menetelmin.
35 artikla
Leikkaamista koskevat yleiset yksityiskohtaiset säännöt
1. Seuraavien sekoittaminen ja leikkaaminen on kiellettyä:
— pöytäviinien leikkaaminen keskenään, tai
— pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien leikkaaminen keskenään tai toisilla pöytäviineillä, tai
— tma-laatuviinien leikkaaminen keskenään,
jos jokin ainesosa ei täytä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 tai tämän asetuksen säännöksiä.
2. Sekoittamalla tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä kyseisten viinien valmistukseen soveltuvien tuotteiden tai pöytäviinin kanssa ei saada pöytäviinien valmistukseen soveltuvaa viiniä tai pöytäviiniä, jos jokin edellä mainituista tuotteista ei täytä pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin valmistuksen osalta säädettyjä vaatimuksia.
3. Pöytäviinejä ovat ainoastaan tuotteet, jotka on saatu leikkaamalla pöytäviinejä keskenään tai leikkaamalla pöytäviinejä pöytäviinien valmistukseen soveltuvilla viineillä, jos kyseessä olevien soveltuvien viinien luonnollinen alkoholipitoisuus ei ylitä 17:ää tilavuusprosenttia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavien kohtien soveltamista.
4. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 7 kohdan ja tämän asetuksen 36 artiklan soveltamista leikattaessa pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä
a) pöytäviinillä saadaan pöytäviiniä ainoastaan, jos toimenpide tehdään viininviljelyvyöhykkeellä, jolla pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini on tuotettu;
b) muulla pöytäviinin valmistukseen soveltuvalla viinillä saadaan pöytäviiniä ainoastaan, jos
— kyseinen pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini on saatu samalta alueelta, ja
— toimenpide on tehty samalla viininviljelyvyöhykkeellä.
5. On kiellettyä leikata rypäleen puristemehua tai pöytäviiniä, jolle on tehty asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitettu viininvalmistuskäsittely, rypäleen puristemehulla tai pöytäviinillä, jolle kyseistä viininvalmistuskäsittelyä ei ole tehty.
▼M9 —————
VI LUKU
MUIDEN TUOTTEIDEN LISÄÄMINEN
37 artikla
Tisleen lisääminen väkeviin viineihin ja eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin
Tämän asetuksen liitteessä XVII vahvistetaan ominaisuudet viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatavalle tisleelle, jota voi asetuksen (EY) N:o 14931999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti lisätä väkeviin viineihin ja eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin.
38 artikla
Muiden tuotteiden lisääminen eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin ja rypäleen puristemehun käyttö niiden valmistuksessa
1. Tämän asetuksen liitteessä XVIII A esitetään luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistuksessa käytetään rypäleen puristemehua tai rypäleen puristemehun ja viinin sekoitusta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 1 kohdan mukaisesti.
2. Tämän asetuksen liitteessä XVIII B esitetään luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joihin voidaan lisätä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita.
39 artikla
Alkoholin lisääminen helmeileviin viineihin
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti alkoholin lisääminen helmeileviin viineihin saa lisätä helmeilevien viinien kokonaisalkoholipitoisuutta korkeintaan 0,5 tilavuusprosentilla. Alkoholia saa lisätä ainoastaan expedition-liuoksena ja sillä edellytyksellä, että kyseinen menetelmä on perinteinen ja tuottajajäsenvaltion lainsäädännössä sallittu ja että kyseisestä lainsäädännöstä on ilmoitettu komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
VII LUKU
ERÄÄT VANHENTAMISTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET
40 artikla
Eräiden väkevien viinien vanhentaminen
Väkevää tma-laatuviiniä ”Madeira” on sallittua vanhentaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdan c alakohdassa säädetyin edellytyksin.
III OSASTO
UUSIEN VIININVALMISTUSMENETELMIEN KOEKÄYTTÖ
41 artikla
Yleiset säännöt
1. Kukin jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettua koekäyttöä varten antaa luvan käyttää enintään kolmen vuoden ajan eräitä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä, joista ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 tai tässä asetuksessa, sillä edellytyksellä että
— kyseiset menetelmät tai käsittelyt täyttävät asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 2 kohdassa vahvistetut edellytykset,
— menettelyjen tai käsittelyjen kohteena olevat määrät ovat koetta kohden korkeintaan 50 000 hehtolitraa vuodessa,
— saatuja tuotteita ei lähetetä sen jäsenvaltion alueen ulkopuolelle, jossa koe tehtiin.
— Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kokeen alussa kunkin luvan edellytykset.
Koe on yksi tai useampi toimenpide, joka toteutetaan osana täsmällisesti määriteltyä tutkimushanketta, jossa sovelletaan yhtenäistä koemenettelyä.
2. Jäsenvaltion on ennen 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä toimitettava komissiolle tiedonanto luvan saaneesta kokeesta. Komissio ilmoittaa kokeen tuloksista muille jäsenvaltioille. Asianomainen jäsenvaltio voi tapauksen mukaan ja tulosten perusteella jättää komissiolle hakemuksen kokeen jatkamisen sallimisesta mahdollisesti ensimmäistä koetta suuremmalla määrällä vielä enintään kolmeksi vuodeksi. Jäsenvaltion on liitettävä hakemukseensa asianmukainen asiakirja-aineisto.
3. Komissio tekee 2 kohdassa tarkoitettua hakemusta koskevan päätöksen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Se voi samalla päättää, että koe voidaan toteuttaa muissa jäsenvaltioissa samoin edellytyksin.
4. Saatuaan kaikki kyseistä koetta koskevat tiedot komissio tekee 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä tarvittaessa neuvostolle ehdotuksen kyseisessä kokeessa käytetyn viininvalmistusmenetelmän tai -käsittelyn sallimisesta pysyvästi.
VI OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
42 artikla
Ennen 1 päivää elokuuta 2000 tuotetut viinit
Ennen 1 päivää elokuuta 2000 tuotettuja viinejä voidaan tarjota ja toimittaa sellaisenaan nautittavaksi edellä mainitun päivämäärän jälkeen, jos ne ovat yhteisön tai kansallisten ennen tuota päivämäärää voimassa olevien säännösten mukaiset.
43 artikla
Sellaisten tuotteiden tislausta, liikkuvuutta ja käyttötarkoitusta koskevat edellytykset, jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 tai tämän asetuksen säännöksiä
1. Tuotteet, joita ei asetuksen (EY) N:o 1493/1999 45 artiklan mukaan voi tarjota tai toimittaa sellaisenaan nautittavaksi, on hävitettävä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että tiettyjä sellaisia tuotteita, joiden ominaisuudet jäsenvaltiot määrittävät, voidaan käyttää tislaamoissa, etikkavalmistamoissa tai teollisuudessa.
2. Kyseiset tuotteet eivät saa olla ilman laillista perustetta tuottajan tai kauppiaan hallussa, eikä niitä voida siirtää muualle kuin tislaamoon, etikkavalmistamoon tai laitokseen, joka käyttää tai jalostaa niitä teollisesti, taikka laitokseen, jossa ne tuhotaan.
3. Jäsenvaltiot voivat lisätä denaturointiainetta tai indikaattoriainetta edellisessä alakohdassa tarkoitettuihin viineihin niiden tunnistamisen helpottamiseksi. Ne voivat myös kieltää ensimmäisessä kohdassa säädetyt käyttötarkoitukset perustelluista syistä ja hävittää kyseiset tuotteet.
44 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1618/70, (ETY) N:o 1972/78, (ETY) N:o 2394/84, (ETY) N:o 305/86, (ETY) N:o 1888/86, (ETY) N:o 2094/86, (ETY) N:o 2202/89, (ETY) N:o 2240/89, (ETY) N:o 3220/90, (ETY) N:o 586/93, (ETY) N:o 3111/93 ja (EY) N:o 1128/96.
2. Asetusta (ETY) N:o 2676/90 sovelletaan tuotteisiin, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamisalaan. Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 2676/90 liitteessä olevan 12 luvun 3 kohdassa, 18 luvun 3 kohdassa, 23 luvun 3 kohdassa, 25 luvun 3 kohdassa sekä 37 luvun 3 ja 4 kohdassa annetut säännökset 1 päivästä elokuuta 2005.
45 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2000.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
LIITE I
Luettelo viiniköynnöslajikkeista, joiden rypäleitä voidaan käyttää tässä säädöksessä tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen poiketen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 5 kohdan säännöistä
(tämän asetuksen 2 artikla)
(p. m. )
LIITE II
Vuodet, jolloin A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei täytä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 vahvistettua vähimmäispitoisuutta, voidaan käyttää kuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuviinien tai hiilihapotettujen helmeilevien viinien valmistukseen
(tämän asetuksen 3 artikla)
(p. m. )
LIITE III
A. Luettelo viiniköynnöslajikkeista, joiden rypäleitä voidaan käyttää aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien cuvéen valmistukseen
(tämän asetuksen 4 artikla)
Aleatico N
Ασύρτικο (Assyrtiko)
Bourboulenc B
Brachetto N
Clairette B
Colombard B
Csaba gyöngye B
Cserszegi fűszeres B
Freisa N
Gamay N
Gewürztraminer Rs
Girò N
Γλυκερίθρα (Glykerythra)
Huxelrebe
Irsai Olivér B
Macabeu B
Kaikki Malvoise-lajikkeet
Mauzac, valkoinen ja rosee
Monica N
Μοσχοφίλερο (Moschofilero)
Müller-Thurgau B
Kaikki Muscat-lajikkeet
Nektár
Pálava B
Parellada B
Perle B
Piquepoul B
Poulsard
Prosecco
Ροδίτης (Roditis)
Scheurebe
Torbato
Zefír B
B. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdan a alakohdassa ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassa tarkoitetut poikkeukset, jotka koskevat aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien cuvéen valmistusta
Poiketen siitä, mitä liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassa säädetään, aromaattisen laatukuohuviinin cuvéen valmistuksessa saa käyttää ainoastaan viinejä, jotka on saatu Prosecco-viiniköynnöslajikkeesta peräisin olevista rypäleistä, jotka on korjattu Conegliano-Valdobbiadene et Montello e Colli Asolan -alkuperänimityksen mukaan määritellyiltä maantieteellisiltä alueilta.
LIITE IV
Eräiden aineiden käytön rajoitukset
(tämän asetuksen 5 artikla)
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV tarkoitettujen aineiden käyttöä koskevat enimmäisrajat siinä esitetyin edellytyksin ovat seuraavat:
Aine |
Käyttö tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, kuivuneista viinirypäleistä valmistetulle käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, tiivistetylle rypäleen puristemehulle ja käymistilassa olevalle uudelle viinille |
Käyttö sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetulle käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, pöytäviinin valmistukseen soveltuvalle viinille, pöytäviinille, kuohuviinille, hiilihapotetulle kuohuviinille, helmeilevälle viinille, hiilihapotetulle helmeilevälle viinille, väkeville viineille ja tma-laatuviinille |
Hiivasoluseos |
40 g/hl |
40 g/hl |
Hiilidioksidi |
enimmäispitoisuus näin käsitellyssä viinissä: 2 g/l |
|
L-askorbiinihappo |
250 mg/l |
250 mg/l; enimmäispitoisuus näin käsitellyssä viinissä saa olla enintään 250 mg/l |
Sitruunahappo |
enimmäispitoisuus näin käsitellyssä viinissä: 1 g/l |
|
Metaviinihappo |
100 mg/l |
|
Kuparisulfaatti |
1 g/hl, jos näin käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole yli 1 mg/l |
|
Viininvalmistuskäyttöön tarkoitettu hiili |
100 g kuivatuotetta / hl |
100 g kuivatuotetta / hl |
Ravintosuolat, diammoniumfosfaatti tai ammoniumsulfaatti |
1 g/l (suolana ilmaistuna) (1) |
0,3 g/l (suolana ilmaistuna) kuohuviinien valmistuksessa |
Ammoniumsulfiitti tai ammoniumbisulfiitti |
0,2 g/l (suolana ilmaistuna) (1) |
|
Kasvunedistäjät: tiamiini tiamiinihydrokloridina |
0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna) |
0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna) kuohuviinien valmistuksessa |
Polyvinyylipolypyrrolidoni |
80 g/hl |
80 g/hl |
Kalsiumtartraatti |
200 g/hl |
|
Kalsiumfytaatti |
8 g/hl |
|
Lysotsyymi |
500 mg/l (2) |
500 mg/l (2) |
Dimetyylidikarbonaatti |
200 mg/l; markkinoille saatetussa viinissä ei saa olla havaittavissa jäämiä |
|
(1) Näitä tuotteita voidaan käyttää myös yhdessä siten, että kokonaispitoisuuden raja on 1 g/l eikä edellä mainittu enimmäispitoisuus 0,2 g/l ylity. (2) Kun lisätään rypäleen puristemehuun tai viiniin, kumuloituva määrä voi olla enintään 500 mg/l. |
▼M7 —————
LIITE VI
Kalsiumtartraattia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 7 artikla)
KÄYTTÖALUE
Kalsiumtartraattia lisätään viiniin teknisenä apuaineena tartraatin saostumisen ja viinikiven stabiloinnin edistämiseksi, koska se vähentää kaliumvetytartraatin ja kalsiumtartraatin lopullista konsentraatiota.
VAATIMUKSET
— Enimmäismäärä vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IV.
— Kalsiumtartraatin lisäämisen yhteydessä viiniä ravistellaan ja se jäähdytetään, minkä jälkeen muodostuneet kiteet erotellaan fysikaalisilla menetelmillä.
LIITE VII
Beetaglukanaasia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 10 artikla)
1. Beetaglukanaasin kansainvälinen koodi: E.C. 3-2-1-58.
2. Beetaglukanaasi hydrolaasi (Botrytis cinerean sisältämän glukaanin vähentäminen).
3. Alkuperä: Trichoderma harzianum.
4. Käyttöalue: viinien sisältämän beetaglukaanin vähentäminen; erityisesti botrytisoiduista rypäleistä valmistetut viinit.
5. Enimmäisannos: 3 grammaa entsymaattista seosta, joka sisältää 25 prosenttia orgaanista ainesta suspensiossa (TOS) hehtolitraa kohden.
6. Kemiallista ja mikrobiologista puhtautta koskevat vaatimukset:
Hävikki kuivattaessa: |
alle 10 % |
Raskasmetallit: |
alle 30 ppm |
Lyijy: |
alle 10 ppm |
Arseeni: |
alle 3 ppm |
Kokonaiskolibakteerit: |
ei lainkaan |
Escherichia coli |
ei lainkaan 25 g:n näytteessä |
Salmonella spp: |
ei lainkaan 25 g:n näytteessä |
Aerobiset mikrobit yhteensä: |
alle 5 × 104 mikrobia/g |
LIITE VIII
Maitohappobakteerit
(tämän asetuksen 11 artikla)
VAATIMUKSET
Maitohappobakteerien, joiden käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan q alakohdassa ja 3 kohdan z alakohdassa, on kuuluttava Leuconostoc-, Lactobacillus- ja/tai Pediococcus-sukuun. Niiden on muutettava rypäleen puristemehun tai viinin omenahappo maitohapoksi, eivätkä ne saa aiheuttaa makuvirheitä. Ne on eristettävä viinirypäleistä, rypäleen puristemehuista, viineistä tai viinirypäleistä valmistetuista tuotteista. Suvun ja lajin nimi sekä kannan viite on mainittava etiketissä samoin kuin alkuperä ja kannan kasvattaja.
Maitohappobakteerien geenimanipulaatioon on anottava lupaa etukäteen.
MUOTO
Maitohappobakteereja käytetään nestemäisessä tai jäädytetyssä muodossa tai kylmäkuivauksella saatavana jauheena, puhtaana tai yhdistettynä viljelmänä.
LIIKKUMATTOMIKSI TEHDYT BAKTEERIT
Valmistettaessa liikkumattomiksi tehtyjä bakteereja elatusaineen on oltava inerttiä ja viininvalmistukseen hyväksyttyä.
TARKASTUKSET
Kemialliset:
valvottavien aineiden, erityisesti raskasmetallien osalta vaatimukset ovat samat kuin muilla enologisilla valmisteilla.
Mikrobiologiset:
— herätettävissä olevien maitohappobakteerien pitoisuuden on oltava vähintään 108/g tai 107/ml,
— kyseiseen kantaan tai kantoihin kuulumattomia lajeja edustavien maitohappobakteerien osuuden on oltava alle 0,01 % kaikista herätettävissä olevista bakteereista,
— aerobisten bakteerien pitoisuuden on oltava alle 103 grammassa jauhetta tai millilitrassa,
— kokonaishiivapitoisuuden on oltava alle 103 grammassa jauhetta tai millilitrassa,
— homesienipitoisuuden on oltava alle 103 grammassa jauhetta tai millilitrassa.
LISÄAINEET
Maitohappobakteerikantoja valmistettaessa tai aktivoitaessa käytettyjen lisäaineiden on oltava elintarvikkeissa käytettäviksi hyväksyttyjä aineita, ja ne on mainittava etiketissä.
TUOTANTOPÄIVÄ
Tuotantotehtaasta lähtöpäivä on mainittava etiketissä.
KÄYTTÖ
Valmistajan on annettava käyttöohjeet tai ilmoitettava aktivointimenettely.
SÄILYTTÄMINEN
Varastointiolosuhteita koskevat vaatimukset on mainittava selvästi etiketissä.
MÄÄRITYSMENETELMÄT
— maitohappobakteerit: liuos A(1), B(2) tai C(3) tuottajan ilmoittaman kannan käyttömenetelmän mukaisesti,
— aerobiset bakteerit: Bacto-Agar-liuos
— hiivat: Malt-Wickerham-liuos
— homesienet: Malt-Wickerham- tai Czapeck-liuos.
Liuos A
Hiivauute |
5 g |
Lihauute |
10 g |
Trypsiinipeptoni |
15 g |
Natriumasetaatti |
5 g |
NH4-sitraatti |
2 g |
Tween 80 |
1 g |
MnSO4 |
0,050 g |
MgSO4 |
0,200 g |
Glukoosi |
20 g |
Vettä kunnes liuosta on |
1 000 ml |
pH |
5,4 |
Liuos B
Tomaattimehu |
250 Ml |
Difco-hiivauute |
5 g |
Peptoni |
5 g |
L-omenahappo |
3 g |
Tween 80 |
1 tippa |
MnSO4 |
0,050 g |
MgSO4 |
0,200 g |
Vettä kunnes liuosta on |
1 000 ml |
pH |
4,8 |
Liuos C
Glukoosi |
5 g |
Difco-tryptoni |
2 g |
Difco-peptoni |
5 g |
Maksauute |
1 g |
Tween 80 |
0,05 g |
4,2-kertaisesti laimennettu tomaattimehu suodatettuna Whatman nro 1:n läpi |
1 000 ml |
pH |
5,5 |
LIITE VIIIa
Lysotsyymiä koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 11 a artikla)
KÄYTTÖALUE
Lysotsyymiä voidaan lisätä rypäleen puristemehuun, käymistilassa olevaan rypäleen puristemehuun ja viiniin seuraavan tavoitteen saavuttamiseksi: kyseisten tuotteiden malolaktisesta käymisestä vastaavien bakteerien kasvun ja toiminnan kontrollointi.
VAATIMUKSET
— Enimmäiskäyttöannos vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IV.
— Käytettävän tuotteen on täytettävä direktiivissä 96/77/EY vahvistetut puhtausvaatimukset.
LIITE IX
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikin määritys
(tämän asetuksen 12 artikla)
1. TARKOITUS JA KÄYTTÖALUE
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikin määritys.
2. MÄÄRITELMÄ
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikit. Jäljempänä esitetyllä menetelmällä määritetyt hävikit.
3. PERIAATE
Uuttamisliuottimet johdetaan tähän tarkoitukseen esikäsiteltyjen hartsien läpi ja uutetun orgaanisen aineen paino määritetään gravimetrisesti.
4. REAGENSSIT
Kaikkien reagenssien on oltava analyysilaatua.
Uuttamisliuottimet
4.1. Tislattu vesi tai vastaavaa puhtausastetta oleva deionisoitu vesi.
4.2. Etanoli, 15 % v/v. Valmistetaan sekoittamalla 15 osaa absoluuttista etanolia 85 osaan vettä.
4.3. Etikkahappo, 5 % m/m. Valmistetaan sekoittamalla 5 paino-osaa jääetikkahappoa 95 paino-osaan vettä (4.1).
5. VÄLINEISTÖ
5.1. Ioninvaihtokromatografiakolonneja.
5.2. Vetoisuudeltaan 2 litran mittalaseja.
5.3. Litteitä haihdutusmaljoja, joiden lämmönsietokyky muhveliuunissa on 850 °C.
5.4. Termostaattisäätöinen uuni, säädetty noin 105 ± 2 °C:seen.
5.5. Termostaattisäätöinen muhveliuuni, säädetty noin 850 ± 25 °C:seen.
5.6. Analyysivaaka, tarkkuus 0,1 milligrammaa.
5.7. Haihdutin, sähkölevy tai infrapunahaihdutin.
6. SUORITUS
6.1. Lisätään kaikkiin kolmeen ioninvaihtokromatografiakolonniin (5.1) 50 millilitraa testattavia ioninvaihtohartseja, jotka on pesty ja käsitelty valmistajan elintarvikealalla käytettäväksi tarkoitettuja hartseja koskevien ohjeiden mukaisesti.
6.2. Anionihartsien osalta lasketaan kolme uuttamisliuotinta (4.1, 4.2 ja 4.3) erikseen tätä varten esikäsiteltyjen kolonnien (6.1) läpi 350-450 millilitraa tunnissa olevalla virtausnopeudella. Jokaisella kerralla heitetään pois ensimmäinen litra eluaattia ja kerätään seuraavat kaksi litraa asteikolla varustettuihin mittalaseihin (5.2). Kationihartsien osalta lasketaan vain kaksi uuttamisliuotinta (4.1 ja 4.2) erikseen tätä varten esikäsiteltyjen kolonnien läpi.
6.3. Haihdutetaan kukin kolmesta eluaatista sähkölevyllä tai infrapunahaihduttimen avulla (5.7) ennalta puhdistetussa ja punnitussa (m0) litteässä haihdutusmaljassa (5.3). Asetetaan maljat uuniin (5.4) ja kuivataan vakiopainoon (ml).
6.4. Kun tällä tavoin kuivatun maljan paino (6.3) on merkitty muistiin, se asetetaan muhveliuuniin (5.5), ja sitä poltetaan, kunnes vakiopaino saavutetaan (m2).
6.5. Määritetään uutettu orgaaninen aine (7.1). Jos määrä on suurempi kuin 1 milligramma litraa kohti, tehdään reagenssien sokeakoe ja lasketaan uudelleen uutetun orgaanisen aineen paino.
Tehdään sokeakoe toistamalla 6.3 ja 6.4 kohdan menettelyt kuitenkin käyttämällä kaksi litraa uuttamisliuotinta, mistä saadaan tulokseksi vastaavasti 6.3 ja 6.4 kohtaa vastaavat painot m3 ja m4.
7. TULOSTEN ILMOITTAMINEN
7.1. Kaava ja tulosten laskeminen
Ioninvaihtohartseista uutetun orgaanisen aineen paino ilmaistuna milligrammoina litraa kohti saadaan seuraavalla kaavalla:
500 (m1 – m2)
jossa m1 ja m2 on ilmaistu grammoina.
Ioninvaihtohartseista uutetun orgaanisen aineen korjattu paino ilmaistuna milligrammoina litraa kohti saadaan seuraavalla kaavalla:
500 (m1 – m2 – m3 + m4)
jossa m1, m2, m3 ja m4 on ilmaistu grammoina.
7.2. Kahden samasta näytteestä tehdyn rinnakkaisen määrityksen tulokset eivät saa erota toisistaan enemmän kuin 0,2 milligrammaa litraa kohti.
LIITE IX a
Dimetyylidikarbonaattia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 15 a artikla)
SOVELTAMISALA
Dimetyylidikarbonaattia saa lisätä viiniin seuraavasta syystä: käymiskelpoisia sokereita sisältävän pullotetun viinin mikrobiologisen stabiloinnin varmistaminen.
VAATIMUKSET
— Lisäämisen on tapahduttava vain vähän ennen pullottamista.
— Käsittelyä voidaan soveltaa ainoastaan viiniin, jonka sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l.
— Suurin sallittu käyttömäärä vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IV, eikä ainetta saa olla havaittavissa markkinoille saatetussa viinissä.
— Käytettävän tuotteen on täytettävä direktiivissä 96/77/EY vahvistetut puhtausvaatimukset.
— Tämä käsittely on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
LIITE X
Elektrodialyysikäsittelyä Koskevat Vaatimukset
(tämän asetuksen 15 artikla)
Tällä käsittelyllä pyritään viinikiven stabilointiin happaman kaliumtartraatin ja kalsiumtartraatin (ja muiden kalsiumsuolojen) osalta erottamalla viinistä siinä olevat liialliset ionit sähkökentän avulla käyttäen sekä sellaisia kalvoja, jotka ainoastaan anionit läpäisevät että sellaisia kalvoja, jotka ainoastaan kationit läpäisevät.
1. KALVOIHIN SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
1.1. Kalvot asetetaan vaihdellen ”suotopuristimen” tyyppiseen järjestelmään tai johonkin vastaavaan järjestelmään, joka erottaa käsittelyosaston (viini) ja tiivistymisosaston (ylimääräinen vesi).
1.2. Kalvot, jotka kationit lävistävät, on mukautettava sopiviksi ainoastaan kationien erottamiseen ja erityisesti kationien K+ ja Ca++ erottamiseen.
1.3. Kalvot, jotka anionit lävistävät, on mukautettava sopiviksi ainoastaan anionien erottamiseen ja erityisesti tartraattianionien erottamiseen.
1.4. Kalvoista ei saa aiheutua liiallisia muutoksia viinin fysikaalis-kemialliseen koostumukseen tai aistittaviin ominaisuuksiin. Niiden on vastattava seuraavia edellytyksiä:
— Niiden on oltava valmistettu hyvän valmistustavan mukaisesti niistä aineista, joita voidaan käyttää komission direktiivin 90/128/ETY liitteessä II mainittujen, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien muovimateriaalien valmistuksessa ( 24 ).
— Eletrodialyysilaitteen käyttäjän on osoitettava, että käytetyt kalvot vastaavat edellä kuvailtuja ominaisuuksia ja että korvaamisen on suorittanut asiantunteva henkilö.
— Niistä ei saa irrota mitään ainetta siinä määrin, että siitä aiheutuu vaaraa ihmisten terveydelle tai se vaikuttaa haitallisesti elintarvikkeiden hajuun tai makuun, ja niiden on vastattava direktiivissä 90/128/ETY säädettyjä vaatimuksia.
— Käytettäessä kalvoja niiden ja viinin ainesosien välillä ei saa tapahtua yhteisvaikutusta, joka voi aiheuttaa käsiteltävässä tuotteessa uusia yhdisteitä, joilla voi olla toksikologisia vaikutuksia.
Uusien elektrodialyysikalvojen stabiliteetti varmistetaan viinin fysikaalis-kemiallista koostumusta jäljittelevällä simulantilla, jotta tiettyjen elektrodialyysikalvoista peräisin olevien ainesten mahdollista siirtymistä voidaan tutkia.
Suositeltu koemenettely on seuraava:
Simulantti on vesi-etanoliliuos, joka on puskuroitu viinin pH:n sekä sähkönjohtokyvyn tasolle. Sen koostumus on seuraava:
— puhdas etanoli: 11 l
— hapan kaliumtartraatti: 380 g
— kaliumkloridi: 60 g
— tiivistetty rikkihappo: 5 ml
— tislattu vesi: riittävästi 100 litralle.
Tätä liuosta käytetään siirtymäkokeissa elektrodialyysilaitteiston suljetussa virtapiirissä sähköjännitteen (1 voltti/kenno) vallitessa suhteessa 50 litraa/m2 anioni- ja kationikalvoja, kunnes liuoksen suolapitoisuus on vähentynyt 50 prosenttiin. Kierto nesteessä käynnistetään liuoksella, jonka kaliumkloridipitoisuus on 5 g/l. Siirtyviä aineksia tutkitaan simulantista sekä elektrodialyysista tulevasta nesteestä.
Kalvon koostumukseen sisältyvät orgaaniset molekyylit, jotka voivat siirtyä käsiteltävään liuokseen, analysoidaan. Jokaisesta yhdisteestä suoritetaan erityinen analyysi hyväksytyssä laboratoriossa. Kaikkien analysoitujen yhdisteiden pitoisuuden simulantissa on oltava yhteensä alle 50 g/l.
Yleensäkin kyseisiin kalvoihin on sovellettava yleisohjeita, jotka koskevat elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja.
2. KALVOJEN KÄYTTÖÖN SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
Kalvopari, jota voidaan käyttää viinikiven elektrodialyysilla suoritettavaan stabilointiin, määritetään siten, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:
— viinin pH laskee enintään 0,3 pH-yksikköä,
— haihtuvien happojen pitoisuus vähenee vähemmän kuin 0,12 g/l (2 meq etikkahappona ilmoitettuna),
— elektrodialyysikäsittely ei vaikuta viinin ei-ionisiin yhdisteisiin, varsinkaan polyfenoleihin ja polysakkarideihin,
— pienten molekyylien kuten etanolin diffuusio vähenee, ja alkoholipitoisuus pienenee enintään 0,1 tilavuusprosenttia,
— kyseisten kalvojen säilytys ja puhdistus on suoritettava sallittujen menettelytapojen mukaisesti aineilla, joiden käyttö on sallittu elintarvikkeiden valmistuksessa,
— kalvot merkitään, jotta niiden vaihdon seuranta järjestelmässä on mahdollista,
— käytettävää laitteistoa ohjataan ohjaus- ja valvontajärjestelmällä, jossa otetaan huomioon kullekin viinille ominainen epästabiliteetti siten, että ainoastaan liiallinen hapan kaliumtartraatti ja liialliset kalsiumsuolat poistetaan,
— käsittelyn toteuttamisesta vastaa enologi tai tekninen asiantuntija.
Tämä käsittely on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
LIITE XI
Ureaasia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 17 artikla)
1) Ureaasin kansainvälinen koodi: EC nro 3-5-1-5, CAS nro: 9002-13-5.
2) Aktiivisuus: ureaasi (aktiivinen happamassa ympäristössä) hajottaa urean ammoniakiksi ja hiilidioksidiksi. Ilmoitettu aktiivisuus: vähintään 5 yksikköä/mg, kun 1 yksikkö on määritelty entsyymimääräksi, joka 37 °C:ssa vapauttaa 5g/l:n ureakonsentraatiosta (pH 4) yhden mikromoolin NH3:a minuutissa.
3) Alkuperä: Lactobacillus fermentum.
4) Käyttöalue: viineissä olevan urean hajottaminen sellaisissa viineissä, joita on tarkoitus vanhentaa pidempään, jos alkuperäinen ureakonsentraatio on yli 1 mg/l.
5) Enimmäisannos: 75 mg entsyymivalmistetta viinilitraa kohden; viinilitrassa ei saa olla yli 375 yksikköä ureaasia. Käsittelyn lopuksi entsyymijäämät on poistettava suodattamalla viini (huokoskoko alle 1 m).
6) Kemiallista ja mikrobiologista puhtautta koskevat vaatimukset:
Hävikki kuivattaessa: |
alle 10 % |
Raskasmetallit: |
alle 30 ppm |
Lyijy: |
alle 10 ppm |
Arseeni: |
alle 2 ppm |
Kokonaiskolibakteerit: |
ei lainkaan |
Salmonella spp: |
ei lainkaan 25 g:n näytteessä |
Aerobiset mikrobit yhteensä: |
alle 5 × 104 mikrobia/g |
Viinin käsittelyssä sallittava ureaasi on valmistettava samanlaisissa olosuhteissa kuin ureaasi, josta on annettu elintarvikealan tiedekomitean lausunto 10 päivänä joulukuuta 1998.
LIITE XI a
Tammipuun palasia koskevat vaatimukset
TARKOITUS, ALKUPERÄ JA KÄYTTÖALUE
Tammipuun palasia käytetään viininvalmistukseen ja tiettyjen tammipuusta peräisin olevien yhdisteiden viiniin siirtämiseen.
Puunpalasten on oltava peräisin yksinomaan Quercus-suvun lajeista.
Niiden on oltava joko luonnontilaisia tai kevyesti, kohtalaisesti tai voimakkaasti kuumennettuja, mutta ne eivät saa olla edes pinnaltaan palaneita eikä niiden pinta saa tuntua hiiltyneeltä eikä murenevalta. Ne eivät saa olla kemiallisesti, entsymaattisesti eikä fyysisesti käsiteltyjä, kuumentamista lukuun ottamatta. Niihin ei saa lisätä mitään tuotetta, jolla pyrittäisiin lisäämään niiden luonnollista aromaattista vaikutusta tai niiden uuttuvia fenoliyhdisteitä.
TUOTTEIDEN PÄÄLLYSMERKINNÄT
Päällysmerkinnöissä on mainittava tammipuulajin tai -lajien alkuperä ja mahdollisesti käytetyn kuumennuksen voimakkuus, säilytysolosuhteet ja turvaohjeet.
KOKO
Puunpalasten on oltava kooltaan sellaisia, että vähintään 95 painoprosenttia pysähtyy seulaan, jonka silmäkoko on 2 mm (seulamitta 9).
PUHTAUS
Tammipuun palasista ei saa vapautua aineita sellaisina pitoisuuksina, jotka voisivat aiheuttaa mahdollisia terveysriskejä.
Tämä käsittely on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
LIITE XII
Rikkidioksidipitoisuutta koskevat poikkeukset
(tämän asetuksen 19 artikla)
Täydentäen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevaa A kohtaa rikkidioksidipitoisuuden enimmäismääräksi vahvistetaan sellaisten viinien osalta, joiden jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti
a) 300 mg/l:
— tma-laatuvalkoviinit, joilla on oikeus suojattuun alkuperänimitykseen ”Gaillac”;
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Alto Adige” tai ”Trentino” ja joita kuvataan toisella seuraavista maininnoista tai niistä molemmilla: ”passito” tai ”vendemmia tardiva”;
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Colli orientali del Friuli — Picolit”;
— Moscato di Pantelleria naturale- ja Moscato di Pantelleria -tma-laatuviinit ;
— seuraavat maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit silloin kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on yli 15 tilavuusprosenttia ja jäännössokeripitoisuus yli 45 g/l:
—— Vin de pays de Franche-Comté,
— Vin de pays des coteaux de l'Auxois,
— Vin de pays de Saône-et-Loire,
— Vin de pays des coteaux de l'Ardèche,
— Vin de pays des collines rhodaniennes,
— Vin de pays du comté Tolosan,
— Vin de pays des côtes de Gascogne,
— Vin de pays du Gers,
— Vin de pays du Lot,
— Vin de pays des côtes du Tarn,
— Vin de pays de la Corrèze,
— Vin de pays de l'Ile de Beauté,
— Vin de pays d'Oc
— Vin de pays des côtes de Thau,
— Vin de pays des coteaux de Murviel,
— Vin de pays du Jardin de la France,
— Vin de pays Portes de Méditerranée,
— Vin de pays des comtés rhodaniens,
— Vins de pays des côtes de Thongue,
— Vins de pays de la Côte Vermeille;
— tma-laatuviinit, joita kuvataan maininnalla ”pozdní sběr”;
— tma-laatuviini, jota kuvataan maininnalla ”neskorý zber”;
b) 400 mg/l:
— tma-laatuvalkoviinit, joilla on oikeus johonkin seuraavista suojatuista alkuperänimityksistä: Alsace, Alsace grand cru, jota seuraa maininta ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, Anjou-Coteaux de la Loire, Chaume-Premier cru des Coteaux du Layon, Coteaux du Layon, jota seuraa alkuperäkunnan nimi, Coteaux du Layon, jota seuraa nimi ”Chaume”, Coteaux de Saumur, Pacherenc du Vic Bilh y Saussignac,
— ylikypsistä rypäleistä valmistetut makeat viinit ja Kreikasta peräisin olevista kuivatuista rypäleistä valmistetut makeat viinit, joiden jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 45 grammaa litraa kohti ja joilla on oikeus seuraaviin alkuperänimityksiin: Samos (S?μος), Rhodes (Ρόδος), Patras (Πατρα), Rio Patron (Ρίο Πατρών), Cephalonie (Κεφαλονία), Limnos (Λήμνος), Sitia (Σητεία), Santorin (Σαντορίνη), Nemea (Νεμέα), Daphnes (Δαφνές),
— tma-laatuviinit, joita kuvataan maininnoilla ”výběr z bobulí”, ”výběr z cibéb”, ”ledové víno” ja ”slámové víno”,
— tma-laatuviini, jota kuvataan maininnoilla ”bobuľový výber”, ”hrozienkový výber” ja ”ľadový výber”,
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Albana di Romagna” ja joita kuvataan maininnalla ”passito”,
— luxemburgilaiset tma-laatuviinit, joita kuvataan maininnoilla ”vendanges tardives”, ”vin de glace” tai ”vin de paille”;
c) 350 mg/l:
— tma-laatuviinit, joita kuvataan maininnalla ”výběr z hroznů”,
— tma-laatuviinit, joita kuvataan maininnalla ”výber z hrozna”.
Täydentäen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevaa A kohtaa rikkidioksidipitoisuuden enimmäismääräksi vahvistetaan 400 mg/l sellaisten Kanadasta peräisin olevien valkoviinien osalta, joiden jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti ja joilla on oikeus merkintään ”Icewine”.
LIITE ΧΙΙ a
Kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärän nostaminen ilmasto-olosuhteiden niin edellyttäessä
(Tämän asetuksen 19 artikla)
Vuosi |
Jäsenvaltio |
Viininviljelyalue(et) |
Kyseeseen tulevat viinit |
|
1. |
2000 |
Saksa |
Kaikki Saksan alueella sijaitsevat viiniviljelyalueet |
Kaikki vuoden 2000 aikana korjatuista rypäleistä saadut viinit |
LIITE XIII
Haihtuvien happojen pitoisuus
Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 1 kohdassa säädetään, viinien haihtuvien happojen enimmäispitoisuudet vahvistetaan seuraavasti:
a) saksalaiset viinit:
30 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset nimitykseen ”Eiswein” tai ”Beerenauslese”;
35 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset nimitykseen ”Trockenbeerenauslese”;
b) ranskalaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille:
— Barsac,
— Cadillac,
— Cérons,
— Loupiac,
— Monbazillac,
— Sainte-Croix-du-Mont,
— Sauternes,
— Anjou-Coteaux de la Loire,
— Bonnezeaux,
— Coteaux de l'Aubance,
— Coteaux du Layon,
— Coteaux du Layon, jota seuraa alkuperäkunnan nimi,
— Coteaux du Layon, jota seuraa nimi ”Chaume”,
— Quarts de Chaume,
— Coteaux de Saumur,
— Jurançon,
— Pacherenc du Vic Bilh,
— Alsace ja Alsace grand cru, jotka kuvataan ja joita esitellään maininnalla ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”,
— Arbois, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— Côtes du Jura, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— L'Etoile, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— Hermitage, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— Chaume-Premier cru des Coteaux du Layon,
— Graves supérieurs,
— Saussignac;
seuraaville maantieteellisellä merkinnällä varustetuille pöytäviineille silloin kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on yli 15 % tilavuusprosenttia ja jäännössokeripitoisuus yli 45 g/l:
— Vin de pays de Franche-Comté,
— Vin de pays des coteaux de l'Auxois,
— Vin de pays de Saône-et-Loire,
— Vin de pays des coteaux de l'Ardèche,
— Vin de pays des collines rhodaniennes,
— Vin de pays du comté Tolosan,
— Vin de pays des côtes de Gascogne,
— Vin de pays du Gers,
— Vin de pays du Lot,
— Vin de pays des côtes du Tarn,
— Vin de pays de la Corrèze,
— Vin de pays de l'Ile de Beauté,
— Vin de pays d'Oc
— Vin de pays des côtes de Thau,
— Vin de pays des coteaux de Murviel,
— Vin de pays du Jardin de la France, lukuun ottamatta viinejä, jotka on tuotettu alueella, jolla on suojattu alkuperänimitys, tai alueella, jolle on istutettu Chenin-lajiketta Maine et Loiren departementissa ja Indre et Loiren departementissä,
— Vin de pays Portes de Méditerranée,
— Vin de pays des comtés rhodaniens,
— Vin de pays des côtes de Thongue,
— Vin de pays de la Côte Vermeille;
seuraaville väkeville tma-laatuviineille, jotka kuvataan ja joita esitellään maininnalla ”vin doux naturel”:
— Banyuls,
— Banyuls rancio,
— Banyuls grand cru,
— Banyuls grand cru rancio,
— Frontignan,
— Grand Roussillon,
— Grand Roussillon rancio,
— Maury,
— Maury rancio,
— Muscat de Beaumes-de-Venise,
— Muscat de Frontignan,
— Muscat de Lunel,
— Muscat de Mireval,
— Muscat de Saint-Jean-de-Minervois,
— Rasteau,
— Rasteau rancio,
— Rivesaltes,
— Rivesaltes rancio,
— Vin de Frontigan,
— Muscat du Cap Corse;
c) italialaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraaville:
— väkevät Marsala-tma-laatuviinit,
— Moscato de Pantelleria naturale-, Moscato di Pantelleria- ja Malvasia delle Lipari -tma-laatuviinit;
— tma-laatuviinit ”Colli orientali del Friuli”, johon on liitetty maininta ”Picolit”,
— tma-laatuviinit ja väkevät tma-laatuviinit, jotka täyttävät edellytykset yhteen tai kaikkiin seuraavista maininnoista: ”vin santo”, ”passito”, ”liquoroso” et ”vendemmia tardiva”, ja
— maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit, jotka täyttävät edellytykset yhteen tai kaikkiin seuraavista maininnoista: ”vin santo”, ”passito”, ”liquoroso” et ”vendemmia tardiva”,
— Sardiniassa Vernaccia di Oristano B -lajikkeesta korjatuista rypäleistä saadut pöytäviinit, jotka täyttävät edellytykset nimitykseen ”Vernaccia di Sardegna”;
d) itävaltalaiset viinit:
— 30 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset mainintaan ”Beerenauslese” tai ”Eiswein”, lukuun ottamatta satovuoden 2003 viinejä, joita kuvataan maininnalla ”Eiswein”,
— 40 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset mainintaan ”Ausbruch”, ”Trockenbeerenauslese” tai ”Strohwein”, sekä satovuoden 2003 viinit, joita kuvataan maininnalla ”Eiswein”;
e) Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, joita kuvataan ja joita esitellään maininnalla ”botrytis” tai vastaavilla maininnoilla, maininnalla ”noble harvest”, ”noble late harvested” tai ”special late harvested” ja jotka täyttävät tällaista kuvausta koskevat edellytykset.
f) Espanjasta peräisin olevat viinit:
— 25 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset mainintaan ”vendimia tardía”,
— 35 milliekvivalenttia litrassa ylikypsistä rypäleistä valmistetuille tma-laatuviineille, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Ribeiro”;
g) Kanadasta peräisin olevat viinit:
35 milliekvivalenttia litrassa viineille, joita kuvataan maininnalla ”Icewine”;
h) unkarilaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille:
— Tokaji máslás,
— Tokaji fordítás,
— aszúbor,
— töppedt szőlőből készült bor,
— Tokaji szamorodni,
— késői szüretelésű bor,
— válogatott szüretelésű bor;
35 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille:
— Tokaji aszú,
— Tokaji aszúeszencia,
— Tokaji eszencia;
i) tšekkiläiset viinit:
30 milliekvivalenttia litrassa tma-viineille, joita kuvataan maininnoilla ”výběr z bobulí” ja ”ledové víno”,
35 milliekvivalenttia litrassa tma-viineille, joita kuvataan maininnoilla ”slámové víno” ja ”výběr z cibéb”;
j) kreikkalaiset viinit:
30 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille, joiden kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 13 tilavuusprosenttia ja jäännössokeripitoisuus vähintään 45 g/l:
— Samos (Σάμος),
— Rhodes (Ρόδος),
— Patras (Πάτρα),
— Rio Patron (Ρίο Πατρών),
— Cephalonie (Κεφαλονιά),
— Limnos (Λήμνος),
— Sitia (Σητεία),
— Santorini (Σαντορίνη),
— Nemea (Νεμέα),
— Daphnes (Δαφνές);
k) kyproslaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa väkeville tma-laatuviinille ”Κουμανδαρία” (Commandaria);
l) slovakialaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraavalle tma-laatuviinille:
— tokajské samorodné;
35 milliekvivalenttia litrassa seuraavalle:
— tokajský výber;
m) slovenialaiset viinit:
30 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille:
— vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor,
— vrhunsko vino ZGP – ledeno vino;
35 milliekvivalenttia litrassa seuraavalle tma-laatuviinille:
— vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor;
n) luxemburgilaiset viinit:
— 25 milliekvivalenttia litrassa luxemburgilaisille tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset mainintaan ”vendanges tardives”,
— 30 milliekvivalenttia litrassa luxemburgilaisille tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset mainintaan ”vin de paille” tai ”vin de glace”.
LIITE XIV
Väkevöittäminen silloin kun ilmasto-olot ovat olleet poikkeuksellisen huonot
(tämän asetuksen 23 artikla)
Vuosi |
Viininviljelyvyöhyke |
Maantieteellinen alue |
Lajike (tarvittaessa) |
|
1. |
2000 |
A |
Englanti, Wales |
Auxerrois, Chardonnay, Ehrenfelser, Faber, Huxelrebe, Kerner, Pinot Blanc, Pinot Gris, Pinot Noir, Riesling, Schonburger, Scheurebe, Seyval Blanc and Wurzer |
LIITE XV
Tapaukset, joissa saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen ovat sallittuja
(tämän asetuksen 27 artikla)
(p. m. )
LIITE XVI
Päivämäärät, joita ennen väkevöimistoimenpiteet sekä happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteet voidaan toteuttaa poikkeuksellisten ilmasto-olojen vuoksi
(tämän asetuksen 29 artikla)
(p. m. )
LIITE XVII
Ominaisuudet viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatavalle tisleelle, jota voi lisätä väkeviin viineihin ja eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin
(tämän asetuksen 37 artikla)
1. Aistinvaraiset ominaisuudet |
raaka-aineessa ei havaittavissa minkäänlaista vierasta makua |
2. Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina |
|
vähintään |
52 til-% |
enintään |
86 til-% |
3. Muiden haihtuvien aineiden kuin etyyli- ja metyylialkoholin kokonaismäärä |
125 g tai enemmän /hl 100 til-%:n alkoholia |
4. Metyylialkoholin enimmäispitoisuus |
<200 g/hl 100 til-%:n alkoholia |
LIITE XVIII
Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistusta koskevat erityissäännöt
A. LUETTELO VÄKEVISTÄ TMA-LAATUVIINEISTÄ, JOIDEN VALMISTUKSEEN KÄYTETÄÄN RYPÄLEEN PURISTEMEHUA TAI RYPÄLEEN PURISTEMEHUN JA VIININ SEKOITUSTA
(tämän asetuksen 38.1 artikla)
KREIKKA
Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Cephalonie), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Σητεία (Sitia), Νεμέα (Nemee), Sαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodafne de Cephalonie), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodafne de Patras)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviini |
Yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
Alicante |
Moscatel de Alicante Vino dulce |
Cariñena |
Vino dulce |
Jerez-Xérès-Sherry |
Pedro Ximénez Moscatel |
Montilla-Moriles |
Pedro Ximénez |
Priorato |
Vino dulce |
Tarragona |
Vino dulce |
Valencia |
Moscatel de Valencia Vino dulce |
ITALIA
Cannonau di Sardegna, giró di Cagliari, malvasia di Bosa, malvasia di Cagliari, Marsala, monica di Cagliari, moscato di Cagliari, moscato di Sorso-Sennori, moscato di Trani, nasco di Cagliari, Oltrepó Pavese moscato, San Martino della Battaglia, Trentino, Vesuvio Lacrima Christi.
B. LUETTELO VÄKEVISTÄ TMA-LAATUVIINEISTÄ, JOIHIN VOIDAAN LISÄTÄ ASETUKSEN (EY) N:O 1493/1999 LIITTEESSÄ V OLEVAN J KOHDAN 2 KOHDAN B ALAKOHDASSA TARKOITETTUJA TUOTTEITA
(tämän asetuksen 38 artiklan 2 kohta)
1. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen viinistä tai kuivatuista viinirypäleistä valmistetun alkoholin lisääminen, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 95 tilavuusprosenttia ja enintään 96 tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan ensimmäinen luetelmakohta)
KREIKKA
Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Cephalonie), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodafne de Cephalonie).
ESPANJA
Contado de Huelva, Jerez-Xérès-Sherry, Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda, Málaga, Montilla-Moriles, Rueda.
KYPROS
Κουμανδαρία (Commandaria).
2. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen viinistä tai rypäleen puristejäännöksestä saadun tislatun alkoholijuoman lisääminen, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86 tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan toinen luetelmakohta)
KREIKKA
Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodafne de Cephalonie), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Νεμέα (Nemee).
RANSKA
Pineau des Charentes tai pineau charentais, floc de Gascogne, macvin du Jura
KYPROS
Κουμανδαρία (Commandaria)
3. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen viinistä tai kuivatuista viinirypäleistä valmistetun alkoholin lisääminen, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 94,5 tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan kolmas luetelmakohta)
KREIKKA
Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodafne de Cephalonie).
4. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu kuivatuista rypäleistä peräisin olevan osittain käyneen rypäleen puristemehun lisääminen
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan iii alakohdan ensimmäinen luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviini |
Yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
Jerez-Xérès-Sherry |
Vino generoso de licor |
Málaga |
Vino dulce |
Montilla-Moriles |
Vino generoso de licor |
ITALIA
Aleatico di Gradoli, Giro di Cagliari, Malvasia delle Lipari, Malvasia di Cagliari, Moscato passito di Pantelleria
KYPROS
Κουμανδαρία (Commandaria)
5. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen, joka on saatu suoraan kuumentamalla ja joka vastaa tätä menettelyä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan iii alakohdan toinen luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviini |
Yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
Alicante |
|
Condado de Huelva |
Vino generoso de licor |
Jerez-Xérès-Sherry |
Vino generoso de licor |
Málaga |
Vino dulce |
Montilla-Moriles |
Vino generoso de licor |
Navarra |
Moscatel |
ITALIA
Marsala
6. Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdan iii alakohdan kolmas luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviini |
Yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
Málaga |
Vino dulce |
Montilla-Moriles |
Vino dulce |
Tarragona |
Vino dulce |
ITALIA
Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.
( 1 ) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1.
( 2 ) EYVL L 175, 8.8.1970, s. 17.
( 3 ) EYVL L 226, 17.8.1987, s. 11.
( 4 ) EYVL L 7, 11.1.1980, s. 12.
( 5 ) EYVL L 224, 21.8.1984, s. 8.
( 6 ) EYVL L 253, 5.9.1986, s. 11.
( 7 ) EYVL L 38, 13.2.1986, s. 13.
( 8 ) EYVL L 163, 13.6.1986, s. 19.
( 9 ) EYVL L 209, 21.7.1989, s. 31.
( 10 ) EYVL L 215, 26.7.1989, s. 16.
( 11 ) EYVL L 308, 8.11.1990, s. 22.
( 12 ) EYVL L 171, 7.7.1999, s. 6.
( 13 ) EYVL L 61, 13.3.1993, s. 39.
( 14 ) EYVL L 97, 18.4.1996, s. 17.
( 15 ) EYVL L 278, 11.11.1993, s. 48.
( 16 ) EYVL L 96, 28.3.1998, s. 17.
( 17 ) EYVL L 150, 25.6.1996, s. 13.
( 18 ) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 1.
( 19 ) EYVL L 367, 31.12.1985, s. 39.
( 20 ) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 130.
( 21 ) EYVL L 272, 3.10.1990, s. 1.
( 22 ) EYVL L 339, 30.12.1996, s. 1.
( 23 ) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 38.
( 24 ) EYVL L 75, 21.3.1990, s. 19. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/91/EY (EYVL L 330, 4.12.1999, s. 41).