EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C2021/380/04
Call for proposals The European Investment Bank Institute proposes a new EIBURS sponsorship under its Knowledge Programme 2021/C 380/04
Konkursikutse Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse 2021/C 380/04
Konkursikutse Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse 2021/C 380/04
ELT C 380, 20.9.2021, p. 12–14
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
20.9.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 380/12 |
Konkursikutse
Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja uue EIBURSi sponsorlustoetuse
(2021/C 380/04)
Euroopa Investeerimispanga Instituudi teadmisteprogrammi teadustöötoetusi antakse eri kavade kaudu, millest üks on:
— |
EIBURS (EIB University Research Sponsorship) ehk EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm. |
EIBURSi raames toetatakse ELis, kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides asuvaid ülikoolide teaduskondi või teaduskeskusi, mis töötavad panga huvi keskmes olevates uurimisvaldkondades. EIBURSi kolmeaastased sponsorlustoetused, mille suurus on kuni 100 000 eurot aastas, antakse konkursi korras huvitatud ülikoolide teaduskondadele või teaduskeskustele, kelle asjatundlikkus on valitud valdkonnas tunnustust pälvinud. Valituks osutuvad projektiettepanekud pakuvad eri väljundeid, mille kohta sõlmitakse Euroopa Investeerimispangaga leping.
2021/2022. akadeemiliseks aastaks ootab EIBURSi programm ettepanekuid uuel uurimisteemal:
„Koolihariduse tulevik: digitaalse haridustehnoloogia potentsiaali rakendamine“
Kui haridustöötajad kasutavad digitehnoloogiat oskuslikult, õiglaselt ja tõhusalt, võib see täielikult toetada kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse tegevuskava kõigi õppijate jaoks. See võib hõlbustada individuaalsemat, paindlikumat ja õpilasekesksemat õppimist hariduse ja koolituse kõigis etappides ja kõigil tasemetel. Tehnoloogia võib olla võimas ja kaasav vahend koostööl põhinevaks ja loominguliseks õppimiseks. See võib aidata õppijatel ja haridustöötajatel pääseda juurde digitaalsele infosisule ning seda luua ja jagada. Samuti võib see võimaldada õppimist väljaspool loengusaali, klassiruumi või töökohta, pakkudes rohkem vabadust füüsilise asukoha ja ajakava piirangutest. Õppimine võib toimuda täielikult veebipõhiselt või hübriidõppena ning ajal, kohas ja tempos, mis vastavad õppija vajadustele. (1)
Hoolimata digitehnoloogia suurest potentsiaalist õppimise edendamisel, on haridussektor teiste sektoritega võrreldes märkimisväärselt vähem digiteeritud (alla 4 % selle sektori kogukuludest kogu maailmas on eraldatud riistvarale, tarkvarale ja tehnoloogiapõhistele teenustele) (2). COVID-19 pandeemia ja sunnitud järsk üleminek distantsõppele ja -õpetamisele eriolukorras kiirendas märkimisväärselt digitöövahendite kasutamist hariduses ja suurendas nende olulisust. Samas tõi distantsõpe COVIDi tõttu koolide sulgemise ajal esile tõsiseid puudusi haridussüsteemide digivalmiduses. Kui sellised piirangud nagu distantsõppe põhinõuded (kiire internet ja digiseadmed) kõrvale jätta, näitas pandeemia, et isegi kui need vahendid olid kättesaadavad, ei edendanud digitehnoloogia kasutamine enamikus riikides traditsioonilist õpet. Kõige levinumad tõhusa distantsõppe takistused, millest teatati koolide sulgemise ajal 2020. aasta kevadel, olid digiõppematerjalide piiratud kättesaadavus ja digioskuste puudumine nii õpetajatel, et integreerida digilähenemisviise õpetamisse ja õppimisse, kui ka õppijatel, et kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat teadmiste omandamiseks ja oma õppe haldamiseks. (3)
Edasipidi võib pandeemia digitehnoloogia kasutuselevõttu hariduses kiirendada. Paljud eksperdid peavad digitehnoloogia tõhusat kasutuselevõttu klassiruumis keskseks elemendiks jõupingutustes luua paremad haridussüsteemid kui kriisieelsel ajal, et korvata õppimises tekkinud lünki. (4) Selle eesmärgi saavutamiseks on aga vaja märkimisväärseid investeeringuid. Euroopa Liidu koolide varustamine põhilise digitehnoloogiaga ning võrkude ja seadmete hoolduse ja käitamise tagamine viie aasta jooksul nõuab hinnanguliselt 29,7 miljardit eurot. (5) Lisaks tasub meeles pidada, et tehnoloogiliste vahendite ja platvormide tüüp ja ülesehitus ning kasutatav digipedagoogika mõjutavad otseselt seda, kas eraldi isikud osalevad õppetöös või mitte. Selleks et tagada sektoris ressursside tõhus jaotamine, on oluline võtta arvesse praegusest ulatuslikust ülemaailmsest digiõppekogemusest saadud õppetunde ja mõista, mis toimib õppimise parandamiseks.
Käesolevas dokumendis kavandatud uurimistegevuse eesmärk on uurida konkreetselt digitaalse haridustehnoloogia potentsiaali hariduse kvaliteedi parandamiseks ja õppimise edendamiseks, alustades Euroopa riikide praeguse olukorra hindamisest.
Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas EIP avaliku poliitikaeesmärgiga „Innovatsioon, digi- ja inimkapital“ ning Euroopa Komisjoni digiõppe tegevuskavaga aastateks 2021–2027. Arvestades hariduse võtmerolli sotsiaalse ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja innovatsiooni edendamisel, võivad selle uuringu tulemused edendada Euroopa Liidu taastumist pärast kriisi ja suurendada liidu vastupanuvõimet tulevastele kriisidele.
Teadusuuringute ettepanekud peaksid sisaldama strateegiat, mis käsitleb järgmisi elemente:
1. Digitehnoloogia leviku analüüs haridussektoris
a. |
Digitaalsesse haridustehnoloogiasse viimase viie aasta jooksul tehtud investeeringute suundumuste ja pandeemia algusest saadik toimunud investeerimismustrite muutuste põhjalik analüüs ning võimaluse korral järgmise viie aasta investeerimissuundumuste prognoos. |
b. |
Kui andmed võimaldavad, siis me julgustame kõigi ELi liikmesriikide andmete esitamist riikide, haridustasemete ja tehnoloogialiikide kaupa ning nende võrdlemist teiste maailma piirkondadega. |
2. Digitaalsete haridustehnoloogiate kaardistamine ELi haridussüsteemides.
a. |
Digitaalse haridustehnoloogia rakendamise hindamine ELi haridussüsteemides. Mil määral on riigikoolid/haridusministeeriumid võtnud oma pedagoogiliste valikute osana kasutusele digilahendused? Millised neist võeti vastu pandeemiale reageerimiseks? Milliseid meetmeid võetakse, et võimaldada õpetajatel neid tehnoloogiaid kasutada? Kui levik on aeglane, siis millised on tõkked? |
b. |
Kõik eespool nimetatud digitaalsed haridustehnoloogiad liigitatakse haridustasemete järgi (alg-, kesk- ja kõrgharidus) vähemalt nelja kategooriasse (uurimisrühm vaatab selle läbi):
|
c. |
Iga lahendust hinnatakse erinevate kriteeriumide alusel, sealhulgas:
|
3. Kuluarvestuse vahendi väljatöötamine
a. |
Punktis 2 osutatud hindamise tulemuste põhjal valivad teadlased ja EIP meeskonnad ühiselt ühe digitaalse haridustehnoloogia õppe-eesmärgi (kohandav õpe, distantsõpe/segaõpe ja kujundavad hindamised) ja haridustaseme kaupa. |
b. |
Uurimisrühm töötab iga valitud digitaalse haridustehnoloogia jaoks välja kasutajasõbraliku kuluarvestusvahendi, mida projekti elluviijad saavad hiljem kasutada, et teha kindlaks oma investeerimisvajadused valitud tehnoloogiate kasutuselevõtuks. |
4. Mõjuhinnangud
a. |
Uurimisrühm hindab rangelt vähemalt ühe digitaalse haridustehnoloogia põhjuslikku mõju õpitulemustele haridustaseme kaupa. |
b. |
Kvantitatiivset analüüsi täiendatakse protsessi hindamisega, et dokumenteerida selle kasutamise arengut ja sidusrühmade rahulolu. |
Teaduspartnerit julgustatakse tegema ettepanekuid täiendavate uurimisküsimuste, -teemade ja -meetodite kohta, mis tugevdavad kogu analüüsi, tingimusel et neli põhipunkti on hõlmatud.
Projektiettepanekud tuleb esitada inglise keeles ning esitamistähtaeg on 15. november 2021 kell 24.00 (CET). Pärast seda tähtaega esitatud projektiettepanekuid arvesse ei võeta. Projektiettepanekud tuleb saata e-postiga aadressile:
Events.EIBInstitute@eib.org
Täpsemat teavet EIBURSi valikumenetluse ja EIP Instituudi kohta saab aadressilt http://institute.eib.org/
(1) Euroopa Liidu digiõppe tegevuskava 2021–2027.
(2) Kümme graafikut, mis selgitavad globaalset haridustehnoloogiaturgu – HolonIQ
(3) Vt näiteks: „ILO, UNESCO ja WBG ühisuuring tehnilise ja kutsehariduse ja -õppe ning oskuste arendamise kohta COVID-19 ajal“, samuti 1 031 Saksamaa õpetaja seas 2.–8. aprillil 2020 läbi viidud esindav uuring. https://deutsches-schulportal.de/unterricht/das-deutsche-schulbarometer-spezial-corona-krise/
(4) Hanushek and Woessmann (2020), „The Economic Impacts of Learning Losses“.
(5) Arvestades, et Euroopa Liidus on 24,5 miljonit algkooliõpilast ja 36 miljonit keskkooliõpilast, ning võttes arvesse Bertelsmanni fondi 2017. aasta hinnangulisi kulusid õpilase kohta: IT-seadmed koolides.Omavalitsused vajavad toetust mitu miljardit maksva kestva ülesande täitmiseks