EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014SC0010
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on a European network of Employment Services, workers' access to mobility services and the further integration of labour markets
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning Euroopa tööturgude edasist integratsiooni
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning Euroopa tööturgude edasist integratsiooni
/* SWD/2014/010 final */
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning Euroopa tööturgude edasist integratsiooni /* SWD/2014/010 final */
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa
tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning
Euroopa tööturgude edasist integratsiooni
1. probleemi määratlus 1.1. Liikuvus majanduskasvu nimel Liikuvus toob sotsiaalset ja majanduslikku
kasu. ELi-sisese töötajate liikuvuse suurenemine laiendab töötajate
töövõimalusi ning aitab tööandjatel täita vabu töökohti paremini ja kiiremini.
See aitab kaasa kõrge tööhõive tasemega Euroopa tööturu arengule (ELi lepingu artikkel
9). Integreeritumad tööturud võimaldaksid ELi üksteisest sõltuvatel majandustel
asümmeetriliste majandusvapustustega paremini toime tulla. 1.2. Töötajate suurem valmisolek
liikuvuseks on realiseerimata Nende töötajate arv, kes nimetavad „kindlat
kavatsust” minna välismaale tööle (s.o nende osa, kes kavatsevad migreeruda
lähema 12 kuu jooksul), on oluliselt suurenenud. Ka EURESi portaalis registreerimine
on tõusuteel. Praegu kolib igal aastal teise liikmesriiki
tööle keskmiselt ainult 325 000 inimest, samas kui uuringute prognoosid
näitavad, et umbes 2,9 miljonit ELi kodanikku sooviksid järgmise 12 kuu jooksul
kolida (1,2 % ELi elanikkonnast). See tähendab märkimisväärset
potentsiaali liikuvuseks ning väljakutset EURESi võrgustikule. Kõige sagedamini kardetavad või kogetavad
praktilised raskused on tööle asumiseks vajaliku keeleoskuse puudumine ja
töökoha leidmise keerukus. EL võib viimase probleemi lahendamisele kaasa
aidata, suurendades teadlikkust töövõimalustest liidus ning arendades sobivaid
tugiteenuseid, et soodustada ELi-sisest värbamist. Sellest saab EURESi
võrgustiku ülesanne. 1.3. EURESi võrgustik EURES on Euroopa Komisjoni ja Euroopa
Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriikide (ELi liikmesriigid pluss Norra, Island
ja Liechtenstein) riiklike tööturuasutuste vaheline koostöövõrgustik vabade
töökohtade vahetamiseks ning ELi-sisese töötajate liikuvuse hõlbustamiseks.
Praegu on EURESi võrgustiku toimimises viis peamist puudust: –
mittetäielik nimekiri vabadest töökohtadest ja
CVdest, mis on ELi tasandil kõigi liikmesriikide jaoks ligipääsetavad (tööturgude
läbipaistvus); –
vabu töökohti ja CVsid ELi tasandil kokku toova
EURESi portaali piiratud sobitamisvõimekus, mis tuleneb riiklikest vabade
töökohtade süsteemidest pärinevate andmete piiratud semantilisest
koostoimimisest (automaatse sobitamise potentsiaal); –
ebaühtlane juurdepääs EURESi teenustele ELis, kuna
tööotsijad ja tööandjad ei saa süstemaatiliselt kogu vajalikku teavet EURESi
võrgustiku kohta ega saa värbamise esimeses etapis täiendava abi pakkumist (üldine
rakendamine); –
sobitamisel, värbamisel ja töölesuunamisel pakutava
abi piiratud kättesaadavus nendele tööotsijatele ja tööandjatele, kes on
väljendanud huvi ELi-sisese töötajate liikuvuse vastu, sealhulgas juurdepääsu
saamise vastu nii aktiivsetele tööturumeetmetele kui ka sotsiaalkindlustuse alasele
teabele ja nõustamisele (tugiteenused); –
riikide tööjõu puudu- ja ülejääkide teemalise tööturuteabe
ebatõhus vahetus liikmesriikide vahel, mis takistab sihikindlamat praktilist
koostööd EURESi võrgustikus (teabevahetus ja koostöö). 1.3.1. Mittetäielik ELi tasandil
ligipääsetav nimekiri vabadest töökohtadest ja CVdest Hinnanguliselt pannakse EURESi
portaali keskmiselt ainult ligikaudu 30 % riikide vabadest töökohtadest.
See näitaja on riigiti väga erinev, alates Tšehhi Vabariigi 80 %-st kuni
Bulgaaria ja Horvaatia 0 %-ni[1].
Praegu ei toimu Euroopa tasandil automaatset
elektroonilist CVde või tööotsijate muu profiiliteabe vahetust. CVde vahetust
tehakse EURESi nõustajate vahel käsitsi. Selliselt hõlmatud CVde arv on väike
ning seetõttu on sellest tulenev sobitamisvõimekus väga piiratud. CVde vähene
läbipaistvus piirab tööandjate võimalusi leida potentsiaalseid kandidaate,
kellel oleks vajalikud ja soovitavad oskused ja pädevused. See ei piira mitte
ainult iseteenindusvõimalusi, vaid ka seda, kui tõhusat tuge saavad neile
pakkuda EURESi nõustajad, kes sõltuvad kaudsest juurdepääsust CVdele läbi teistes
riikides tegutsevate EURESi nõustajate, kuid ei oma ise otsest juurdepääsu. 1.3.2. EURESi portaali piiratud
võimekus Vabade töökohtade ja
tööotsijate kõrgetasemeline sobitamine ELi tasandil nõuab sobivat
klassifikatsioonisüsteemi ja kokkulepitud ühiseid standardeid nii vabu töökohti
kui ka CVsid puudutava teabe osas. Praegu kasutatakse EURESi portaalis, nagu ka
paljudes riiklikes süsteemides, ametialade rahvusvahelist
klassifikaatorit (ISCO). ISCO ei ole tööhõivealase sobitamise vahendina
piisavalt üksikasjalik. Euroopa Komisjon on töötamas välja oskuste, pädevuste,
kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooni (mille praegune
nimetus on ESCO). Liikmesriigid ei ole kohustatud tagama oma riiklike
süsteemide ja kõnealuse Euroopa klassifikatsiooni vahelist kaardistamist, et
võimaldada automaatset Euroopa tasandil sobitamist. 1.3.3. Ebaühtlane juurdepääs EURESi
teenustele ELis Järjekindla lähenemisviisi puudumine
potentsiaalsetele kasutajatele pakutava põhiteabe ning EURESi teenustele
juurdepääsu korraldamisele võib tuua kaasa ohu, et liikuvuse ja tööhõive
võimalused jäävad kasutamata, kuna kasutajad ei ole täielikult teadlikud
sellest, milliseid teenuseid nad võivad loota, või sellest, et teenused lõpevad
riigipiiril, kuna teises riigis ei ole vastaspoolt, kes vajalikku teenust
pakuks. 1.3.4. Liikuvuse tugiteenused Praegustel EURESi teenustel on kolm piirangut:
a) enamik teenustest koosneb üldist laadi teabe ja suuniste andmisest ega toeta
sobitamist, töölesuunamist või värbamist; b) väljamineva liikuvuse puhul ei ole
tagatud juurdepääs aktiivsetele tööturumeetmetele ning c) suhtlus ja/või
kooskõlastamine teiste asutustega, kes tegelevad muude liikuvust takistavate
teguritega, näiteks sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalabiga, ei ole piisav. 1.3.5. Teabevahetus ja koostöö Liikmesriigid võivad kohandada oma
liikuvuspoliitikaid, võttes arvesse nende riiklikke tööturgusid mõjutavaid
majandusarenguid, kuid seda ei tehta süstemaatiliselt ning kindlasti mitte
teiste liikmesriikidega konsulteerides. Oleks vaja vahendeid ja menetlusi, et
uurida ühiselt andmeid, mis toetaksid kooskõlastatud reageerimise
väljatöötamist. Tõhus ELi-sisese töötajate liikuvuse alane
riikidevaheline ja piiriülene koostöö eeldab ühiste eesmärkide kokkuleppimist
(jagatud visioon) ning liikmesriikidevahelist tegevustasandi koordinatsiooniraamistikku,
mis tähendaks süstemaatilist ja intensiivset teabejagamist, ühiseid vahendeid
ning selget ülesannete jaotust. Praegu ei ole ei kokkulepet ühiste eesmärkide
kohta ega ka koordinatsiooniraamistikku. 1.4. Kellele mõju avaldub ja
kuidas Kõige enam mõjutatud
rühmad on töötajad, eriti tööotsijad, ja tööandjad. Töötajate kindel kavatsus
olla liikuv on realiseerimata. Vabade töökohtade vähene läbipaistvus ning
ebapiisav toetus praktiliste raskuste ületamisel, näiteks töö leidmisel ja
teiste liikmesriikide kultuuri ja keelega kohanemisel takistab töötajate vaba
liikumise õiguse vabatahtlikku kasutamist. Tööandjatel puudub juurdepääs Euroopa
tööjõuturul olemasolevale talendipotentsiaalile. See puudutab eelkõige
tööandjaid, kellel on vabu töökohti kutsealadel, mis nende kohalikel
tööturgudel on kitsaskohtadeks, kuid mille jaoks on sobivate oskuste ja
pädevustega tööotsijaid mujal liidus olemas. 1.5. Sekkumise vajadus Puuduste peamised põhjused seonduvad EURESi
praeguse raamistikuga: –
liikmesriikide kohustuste ebaselgus, mis põhjustab väga erinevaid tõlgendusi ja annab liikmesriikidele
võimaluse vältida kõikide vabade töökohtade ja kogu asjassepuutuva tööturuteabe
ülekandmist, et säilitada nii tööotsijatele kui ka tööandjatele ELi
tööturuteabele juurdepääsul tõkkeid ja bürokraatlikke piiranguid; –
liikmesriikide ebapiisav valmisolek pakkuda
tööotsijatele ja tööandjatele vabatahtlikult ELi-sisese töötajate liikuvusega
seotud teenuseid, eriti seoses vabade töökohtade
esitamisega EURESi portaalile, Euroopa vabade töökohtade nähtavusega
siseriiklikes tööportaalides ning juurdepääsuga liikuvuse tugiteenustele; –
liigne tuginemine liikmesriikide vabatahtlikule
koostööle EURESi võrgustiku kui terviku toimimise nimel, mistõttu on koostööpõhiste süsteemide rajamisel edenetud
ebapiisavalt, eriti CVde automaatse jagamise valdkonnas, erasektori
tööturuasutuste kaasamisel EURESi süsteemi siseriiklikul tasandil ning ühise
liikuvusteenuste kataloogi kasutuselevõtmisel; –
järjekindla lähenemisviisi puudumine sellele,
kuidas ja kus tuleb mängu EURES kui detsentraliseeritud riikidevahelise koostöö
võrgustik, jättes liikmesriigid tegutsema Euroopa ja siseriiklike huvide
seisukohast hallis tsoonis, kuna puuduvad
liikuvuspoliitikad, mis suunaksid liikmesriikidevahelist meetmete
koordineerimist EURESi võrgustikus; –
komisjoni piiratud koordineerimisvolitused, mis piiravad tõsiselt poliitilisi hoobasid, millega ületada EURESi
võrgustiku toimimises esinevaid lünki, eriti seoses vahendite ja meetodite
väljatöötamisega tööturuandmete vahendamiseks ja analüüsiks. 2. Subsidiaarsuse analüüs EURESi õiguslik alus on ELi toimimise lepingu
artiklites 45 ja 46 ning eriti ELi toimimise lepingu artiklis 46, mis osutab
tihedale koostööle riikide tööturuasutuste vahel ning näeb ette sobiva
mehhanismi loomise tööhõive kokkuviimiseks töökohataotlustega. Käesolev algatus täidab subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõtteid. Käesolevas ettepanekus sisalduvad konkreetsed
üksikmeetmed on omavahel tihedalt seotud. Need tugevdavad üksteist ning
muudavad koostoimes EURESi võrgustiku tõhusaks vahendiks kõigi tööotsijate ja
tööandjate jaoks, keda huvitab ELi-sisene töötajate liikuvus. Meetmete paketti
peetakse sobivaks, arvestades töötute olukorda tööturgudel, tööotsijate
nimetatud vajadusi („kindlad kavatsused") ning (tehnoloogilisi) arenguid
vabade töökohtade ja värbamise turgudel. Kuna vabade töökohtade, töökohataotluste ja
CVde vahendamine üle riigipiiride ning sellest tulenev töötajate töölesuunamine
eeldavad mõlemad ühise koostööraamistiku olemasolu erinevate liikmesriikide
organisatsioonide vahel, ei ole võimalik saavutada ettepaneku eesmärki
piisavalt hästi ainult liikmesriikide poolt ning seetõttu tuleb tegutseda ELi
tasandil. Meetmed ei lähe kaugemale sellest, mida on
eesmärkide saavutamiseks vaja. Töötajate vaba liikumine on üks põhiõigus ning
käesoleva vahendi eesmärk on tugevdada seda õigust, hõlbustades selle
kasutamist. 3. Eesmärgid Käesoleva algatuse üldine eesmärk on astuda
järgmine samm Euroopa integreeritud tööturu suunas. See tähendab EURESi
võrgustiku muutmist tõhusaks vahendiks kõigi ELi töötajate ja tööandjate jaoks,
keda huvitab ELi-sisene töötajate liikuvus. Nimetatud üldise eesmärgi saavutamiseks on
määratletud järgmised erieesmärgid: 1. Saavutada EURESi portaalis
peaaegu täielik vabade töökohtade pakkumine, nii et kogu Euroopa tööotsijatel
oleks kohene ligipääs samadele vabadele töökohtadele, kombinatsioonis
ulatusliku CVde nimekirjaga, mille seast registreeritud tööandjad värvata võivad. 2. Võimaldada EURESi portaalil
teostada head automaatset sobitamist vabade töökohtade, töökohataotluste ja
CVde vahel, tõlkides kõigisse ELi keeltesse ja mõistes riiklikul tasandil
omandatud oskusi, pädevusi, kutsealasid ja kvalifikatsioone. 3. Teha olulisim teave EURESi
võrgustiku kohta kogu liidus kättesaadavaks igale tööotsijale ja tööandjale,
kes soovib kliendina värbamisteenuseid, ning pakkuda igale huvitatud isikule
pidevalt juurdepääsu EURESi võrgustikule. 4. Abistada kõiki selliseid
huvitatud isikuid sobitamise, töölesuunamise ja värbamisega EURESi võrgustiku
kaudu. 5. Toetada EURESi võrgustiku
toimimist riikide tööjõu puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega ning
tegevuste kooskõlastamisega liikmesriikide vahel. 4. Poliitikavalikud 4.1. Valik 1: „Uusi meetmeid ei
võeta” Võrgustiku toimimises, erinevate osapoolte
vahelises töökorralduses, EURESi tegevuseesmärkides ja võrgustiku pakutavate
teenuste määratluses juba algatatud kohandused (komisjoni 2012. aasta EURESi
otsus) jätkuvad olemasoleva määruse 492/2011 reguleerimisalas sellisena, nagu
see on praegu. 4.2. Valik 2: „Nn
lissaboniseerimine” Selle valiku eesmärk on Euroopa Parlamendi
esitatud nõudmise kiire lahendamine ilma, et kehtestataks täiendavaid muudatusi
võrreldes senise olukorraga. Sellega kaasneks kaks järjestikust tegevust:
kõigepealt määruse 492/2011 artikli 38 asendamine ning selle määruse vastava
muudatuse heakskiitmine selles osas, mis puudutab komisjonile määruse 492/2011
rakendamisel antud volitusi, kooskõlas Lissaboni lepingu uute sätetega, ning
teiseks uue EURESi otsuse vastuvõtmise menetluse käivitamine kooskõlas muudetud
määrusega. 4.3. Valik 3: „EURESi
kaasajastamine ja tugevdamine” See valik tugevdab EURESi regulatiivset
raamistikku, ühendades vabade töökohtade ja töökohataotluste vahendamise
mehhanismi puudutavate sätete kaasajastamise EURESi teenuste osutamise
parandamise ja EURESi võrgustiku toimimise ratsionaliseerimisega. Selle valiku puhul integreeritakse EURESi
õiguslik alus üheks määruseks, tõhustatakse senikehtivaid kohustusi ning
lisatakse järgmiste aspektidega seotud uued kohustused: ·
Tööturgude läbipaistvus (läbipaistvus): seniseid vabade töökohtade vahetamise kohustusi muudetakse rangemaks
ning täpsustatakse, kehtestades liikmesriikidele kohustuse a) teha EURESi
portaalis kättesaadavaks kõik vabad töökohad, mida avaldatakse siseriiklikult;
b) teha EURESis kättesaadavaks kõigi huvitatud tööotsijate CVd ning c) linkida
EURESi portaalile ning teha see selgelt nähtavaks ja otsitavaks kõigis riigi
otsinguportaalides, hõlbustades seeläbi rohujuuretasandil juurdepääsu Euroopa
vabadele töökohtadele. ·
Täiustatud koostalitlusvõime (automaatse
sobitamise võimekus): liikmesriike kohustatakse tagama
riikide süsteemide ja EURESi portaali vahel täielikku koostalitlusvõimet
kooskõlas tehniliste standardite ja formaatidega. Kohustus tagada
koostalitlusvõime näeb ette määruse ühtse süsteemi ning kohustab liikmesriike
kasutama vabade töökohtade ja CVde esitamiseks tehnilisi standardeid ja
formaate, seda ka seoses klassifikatsioonidevahelise mõlemasuunalise
kaardistamisega. ·
Üldine rakendamine: liikmesriigid
tagavad, et kõik tööotsijad ja tööandjad, kes taotlevad tööturuasutuselt
klienditeenuseid, saaksid olulisima teabe EURESi võrgustikust või neid
teavitataks sellest ning et neil palutakse eraldi öelda, kas nad oleksid
huvitatud täiendavast abist („EURESi pakkumine”). ·
Töötajate parem juurdepääs liikuvuse
tugiteenustele (tugiteenused): liikmesriigid peavad
tagama kõigile tööotsijatele ja tööandjatele, kes on nimetanud, et nad tahaksid
EURESi võrgustikku kasutada, juurdepääsu tööotsingut ja värbamist puudutavale
abile. Peale selle peab juurdepääs aktiivsetele tööturumeetmetele olema
sõltumatu ELi töötaja kodakondsusest või töökoha asukohast. Lisaks tuleb
pakkuda konkreetset teavet ja abi (suunamine pädeva asutuse poole) seoses
sotsiaalkindlustusega. ·
Teabevahetus ja koostöö: liikmesriike kohustatakse a) vahetama tööturuandmeid; b) koordineerima
tegevusi lähtuvalt kogutud andmetest. 4.4. Valik 4: „Valik 3 pluss ELi
partnerluslepingud” Valik 4 hõlmab EURESi võrgustiku kaasajastamist
nagu kirjeldatud valikus 3, millele lisandub komisjonile mandaadi andmine kogu
ELi hõlmavate partnerluste sõlmimiseks valitsussektoriväliste
tööturuasutustega. Valiku 3 puhul tegutsevad liikmesriigid valitsussektoriväliste
tööturuasutuste EURESi võrgustikku liitumisel sissepääsukontrollidena. Valiku 4
puhul on ka komisjonil volitus pakkuda kõnealustele teenusepakkujatele
liikmesriikidega võrdsetel alustel partnerluslepinguid ning komisjon võtab üle
ka kaasnevad liikmesriikide ülesanded seoses kvaliteedi tagamise,
koostalitlusvõime kindlustamise jmt, mis on loetletud punktis 5.3. 5. Mõju hindamine 5.1. Valik 1: uusi meetmeid ei
võeta Üldiselt säilitatakse 2012. aasta EURESi
otsusega käivitatud reformiprotsess. Selle rakendamise kiirus väheneb siiski,
kuna menetluses olev Euroopa Kohtu kohtuasi on toonud protsessi
õiguskindlusetust. Kui komisjon ootab, kuni Kohus teeb otsuse,
saadab ta – kaudselt – asjaomastele pooltele sõnumi, et reformimistegevus võib
kokkuvõttes venima jääda. See tähendab, et see võimalus destabiliseeriks
ja pikendaks 2012. aasta otsusest tulenevat mõõdukat reformimist ning
ilmselgelt jääksid eespool nimetatud puudused lahendamata. 5.2. Valik 2: nn lissaboniseerimine See valik nõuab komisjonilt
kiiret tegutsemist muudetud määrusele vastava otsuse menetluse käivitamisel, et
kinnitada EURESi jätkuvat pühendumist 2012. aasta reformile. Määruse 492/2011 artikli 38 muutmine loob aluse
EURESi võrgustiku edasiseks muutmiseks. See võimaldab komisjonil võtta
tulevikus määruse II peatüki alusel vastu rakendus- ja/või delegeeritud
õigusakte. Sellisena loob see aluse edasisteks reformideks. Nende reformide
ulatus piirduks aga mitteoluliste elementide või rakendusmeetmetega, kuna need
ei tohi minna käesoleva määruse reguleerimisalast välja. See valik võiks luua
piisava aluse tööturgude läbipaistvuse ning teatud määral üldise rakendamise
edasiarendamiseks. Samas ei lahendaks see valik siiski täielikult
automaatse sobitamisega seotud puuduseid, kuna puuduks kohustus riiklike ja
Euroopa klassifikatsioonide vaheliseks kaardistamiseks, üldiseks rakendamiseks,
puuduks kohustus pakkuda kõigis olukordades, kus tööandjad ja tööotsijad
taotlevad värbamise klienditeenuseid, põhiteavet ja suunamist tugiteenuste valdkonnas,
puuduks ametlikult kokkulepitud teenuste pakett, teabevahetus ja koostöö, ning
puuduks tööturuteabe vahetamise ulatuse selge määratlus. Seetõttu ei kõrvalda
see valik täielikult nelja eespool nimetatud puudust. 5.3. Valik 3: EURESi kaasajastamine
ja tugevdamine 5.3.1. Läbipaistvus Mõju Euroopa tasandil vahetatavate ja levitatavate
vabade töökohtade arvu suurendamine parandab tööotsijate võimalusi vabu
töökohti leida. Kättesaadavate vabade töökohtade arvu, mis juurde tuleks, on
raske hinnata, kuna puudub põhjalik ülevaade erinevatest kokkulepetest
liikmesriikide muude osapooltega peale riiklike tööturuasutuste ning puuduvad
andmed riiklikes tööturuasutustes detsentraliseeritud tasanditel olemasolevate
vabade töökohtade hulga kohta. Süstemaatilisem lähenemine töökohataotluste ja
CVde kogumisele ja jagamisele EURESi portaalis parandab tööandjate võimalusi
leida oma vabadele töökohtadele sobivaid vabu kandidaate. EURESi vabade töökohtade nähtavaks muutmine
riigi tasandi tööotsinguportaalides annab tööotsijatele lihtsama juurdepääsu
Euroopa töövõimalustele. Kuna riiklikud tööotsinguportaalid on loomulik
tööotsingu alustamise koht, annab selgelt nähtava Euroopa vabade töökohtade
otsingu võimaluse esitlemine tööotsijatele töövõimalustest täielikuma pildi. Kulud Kõik liikmesriigid on juba loonud (või
valmistanud ette) mehhanismi vabade töökohtade vahetamiseks EURESiga.
Kõnealuste mehhanismide laiendamine, et haarata ka CVde teavet, tekitab
kulutusi, mille summa sõltub siiski mitmest tegurist. Kui CVde lisamiseks on
võimalik laiendada olemasolevaid süsteeme, võivad kulud olla suhteliselt
väikesed; kui aga luua tuleb täiesti uus süsteem, on kulud palju suuremad.
Enamiku vajaminevast tarkvarast annab komisjon tasuta. Ligikaudse hinnanguna
võib uue süsteemi väljaarendamise maksumus olla umbes 100 000 eurot ning
aastased hoolduskulud umbes 12 000 eurot. API-liidese abil saab iga EURESi
teenusepakkuja tuua EURESi andmeid väheste kuludega oma internetiteenusesse.
Integreerimise mahuks hinnatakse 3 kuni 4 inimese mõnepäevane töö. 5.3.2. Automaatne sobitamine Mõju Ühiste Euroopa standardite eelised on ilmsed:
need võimaldavad tööotsijatel ja tööandjatel saada palju paremini tegelikult
aru turu vastaspoole profiilist. Selline töökirjelduste ja tööotsijate
profiilide Euroopa tasandi standard oleks tohutu samm integreerituma Euroopa
tööturu suunas ning muudaks samas erinevate riikide töötajatele ja tööandjatele
EURESi portaali kasutamise atraktiivsemaks. ESCO alusel kaardistamise lõpuleviimine kõigi
EURESi teenusepakkujate poolt hõlbustab inimeste sobitamist töökohtadega kogu
ELis, võttes samas arvesse tööotsijate individuaalseid oskuste profiile ning
tööandjate spetsiifilisi vajadusi. Kuna ESCO on mitmekeelne, on tööturuteabe
keel vähemoluline. Kulud Olemasolevate IT-süsteemide kohandamine
täielikule Euroopa semantilisele koostalitlusvõimele toob kaasa esmased kulud.
Selliste riiklike tööturuasutuste jaoks (nagu Prantsusmaal ja Tšehhi
Vabariigis), kellel on oma klassifikatsioonisüsteemid, mis hõlmavad nii
kutsealasid kui ka oskuseid ja pädevusi, võib mõlemasuunalise kaardistamise
ESCOga läbi teha osana regulaarsetest uuendustest, mida selliste süsteemide
puhul vaja on. Teiste riiklike tööturuasutuste puhul (umbes 80% kõigist), mis
kasutavad ISCOl põhinevaid kutsealade klassifikatsioone, tuleb ette võtta
eraldi inventeerimine. Kaardistamise täpset maksumust on keeruline
välja arvutada ning see saab olema olenevalt kasutuselolevast süsteemist
liikmesriigiti väga erinev. Hästitoimiva sobitamissüsteemi olemasolu on
tegelikult ajaga kaasas käivate tööturuasutuste jaoks elementaarne ja
hädavajalik nõue ning seetõttu ei saa sellise süsteemi rajamise maksumust
omistada otseselt ainult EURESi reformile. Seetõttu tuleks EURESi reformi
vaadelda võimalusena, mitte põhjusena sellise süsteemi rakendamiseks. Senistest klassifikatsioonidest loobumise ja
täielikult ESCOle üleminemise võimalus on kõigi jaoks olemas. Sellega kaoksid
kõik siseriiklike klassifikatsioonide haldamise ja uuendamise kulud. 5.3.3. Üldine rakendamine Mõju Ühine ja süstemaatilisem lähenemine EURESi integreerimisele
pakutavate teenuste hulka tagaks selle, et kõigil huvitatud tööotsijatel ja
tööandjatel kogu ELis oleks põhimõtteliselt samal tasemel juurdepääs EURESile
ning nad saaksid arusaadavat ja täielikku teavet selle kohta, mida, millal ja
kuidas EURES teha võib. Põhiteabe sätte laiendamine
kõigile klienditeenuseid pakkuvatele tööturuasutustele mitmekordistab EURESi
võrgustiku teabepakkumist tööotsijatele ja tööandjatele ning suurendab seega ka
sobitamisvõimalusi üle riiklike tööturuasutuste senise osakaalu. Kuna see
puudutab peamist vahendit olulisematele sihtrühmadele juurdepääsu tagamiseks,
tuleks kohaldada seda mitte ainult riiklike tööturuasutuste suhtes ning seda
olenemata sellest, kas sellised tööturuasutused otsustavad taotleda osalemist
ja võetakse vastu EURESi teenusepakkujate (EURESi partnerid) hulka või mitte. Kulud EURESi teavet on võimalik lisada
kliendihalduse standardprotsessidesse nii riiklike tööturuasutuste kui ka
võimalike teiste EURESi teenusepakkujate puhul ning halduskulud peaksid jääma
väikseks. Liikmesriigid, kellel on suhteliselt hästi
väljaarendatud EURESi võrgustikud, kulud ei suurene, kuna teenuste tase on kas
juba potentsiaalsete vajaduste tasemel või üle selle või kuna riiklikes EURESi
võrgustikes on saadaval piisavalt ressursse. Riiklikud tööturuasutused, mis on
EURESi edukalt üldkasutusse viinud, teavitavad juba praegu tööotsijaid oma
standardiseeritud protsesside kaudu. 5.3.4. Tugiteenused Mõju EURESi teenuste pakkumise laiendamine sihitud
liikuvuse tugiteenustega aitab töötajatel ületada liikuvuse ees seisvaid
takistusi, kuna neil puuduvad majanduslikud ressursid, mida oleks vaja, et
realiseerida täielikult oma potentsiaali või esitleda oma atraktiivsust
tööturul. Geograafiliste piirangute kõrvaldamine
riiklikest tööturuprogrammidest nende tööotsijate osas, kes on huvitatud teises
ELi liikmesriigis töötamisest, annab EURESi töötajatele samad vahendid, mis on
kättesaadavad riiklikel tööturgudel, et leevendada tööle üleminekut ning aidata
kaasa vabade töökohtade täitmisele. Seega annab see töötajatele täiendavaid
võimalusi. Kavandatavad sätted aitavad tööandjatel täita
oma vabu töökohti kiiremini, kuna EURESi võrgustik hakkab koduriigi
tööturuasutustele tõhusamat täiendust pakkuma. EURESi võrgustiku kaudu muutub
juurdepääsetavaks suurem hulk kandidaate, mis suurendab sobivate oskustega
kandidaatide leidmise potentsiaali. VKEd saavad eriti kasu tööandjatele
pakutavate teenuste parandamisest, kuna see vähendab värbamisele kuluvat aega ja
üldiseid tehingukulusid. Täiustused, eelkõige värbamisjärgne toetus on
VKEdele olulisemad kui suurettevõtetele, kellel on sageli loodud oma värbamise
ja välismaiste töötajate integreerimise süsteemid. Nende jaoks on ka sellise
toetuse eest maksmine väiksem probleem, samas kui VKEde valmisolek selleks on
madalam. Kulud Põhiosa kuludest tekib individuaalsetest
liikuvuse tugiteenustest, s.o tööotsijatele ja tööandjatele pakutavast abist.
Kulude suurus sõltub teenuse osutamise viisist ja konkreetsetest vajadustest.
Sellisena on need muutuvad ning seotud otseselt inimeste viimisega
töökohtadele. Komisjoni poolt tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi
raames rahastatav EURESi koolitusprogramm saab katta töötajate koolitamist, et
keskendada tegevused sobitamisele, töölesuunamisele ja värbamisele. Mis puudutab juurdepääsu aktiivsetele
tööturumeetmetele ja eriti keelekursustele, siis asutusesisesed hinnangud
näitavad kulusid 50-250 eurot osaleja kohta. See kataks põhimõtteliselt umbes 6
kuud kestvad ja mõningast internetipõhist juhendamist hõlmavad
internetikursused (olenemata tasemest). Kursuste kulukus on aga praegu kõigi
turul pakutavate keelte osas vähenemas ning selles võib mängida oma osa
mastaabisääst. Rea eelduste alusel on ligikaudne hinnang, et lisakulud
teavitamisele ja abile tööotsingul saavad olema umbes 33,3 miljonit eurot
teavitamiseks ning 16 miljonit eurot abistamiseks tööotsingul. Riiklikud tegevused, eriti EURESi võrgustiku
toimimine riigi tasandil (riiklik koordinatsioonibüroo) ning programmide
väljatöötamine kohandatud liikuvuse tugiteenuste jaoks kohalikul,
piirkondlikul, riiklikul ja piiriülesel tasandil, on perioodil 2014–2020
vastavatest investeerimisprioriteetidest lähtuvalt abikõlblikud rahastamiseks
Euroopa Sotsiaalfondist (ESF). Liikmesriikidel võib olla võimalusi suunata
olemasolevaid EURESi töötajaid üldisematelt EURESi võrgustikuga seotud
teavitus- ja suhtlustegevustelt sobitamisele, töölesuunamisele ja värbamisele.
Enam kui 900 EURESi nõustajat võrgustikus peaksid põhimõtteliselt kõik saama
ELi-sisese sobitamise ekspertideks ning keskenduma värbamise väljunditele.
Nende üldised teavitustegevused muutuvad eeldustekohaselt vähem oluliseks, kuna
üldine rakendamine toob tulevikus uusi kliente ning seal, kus on endiselt vaja
üldist edendustegevust, saab neid vähendada või jätta täielikult esmakontakti
letitöötajatele/vähem spetsialiseerunud töötajatele ja/või e-teenustele. 5.3.5. EURESi juhtimine ja
tööturuasutustevaheline koostöö Mõju Struktureeritud aruandluse ning järelevalve olemasolul
ning asjakohaste tööturuandmete sisestamisel tööturu puudujääkide ja ülejääkide
kohta on riiklikel tööturuasutustel ja teistel EURESi teenusepakkujatel (EURESi
partnerid) vajalik teave, mille abil kavandada EURESi võrgustikus ühiselt
koordineeritud tegevusi, näiteks tagades, et tegevused oleksid suunatud
sektoritele, kus nende panus on kõige tulemuslikum. Ühine kavandamine tagab ka
selle, et teises liikmesriigis on olemas vastaspoole toetus, näiteks kui
suunatud toetuse kasvuga konkreetse ELi töötajate rühma liikuvusele saatvas
riigis käib kaasas neile ELi töötajatele vajalik toetus vastuvõtvas riigis. Kulud Liikmesriikidel tekiks esialgu kulutusi
teabesüsteemi kasutuselevõtmisel, kaasa arvatud teenusekulud (riiklikes
tööturuasutustes kasutatavate andmekogumismehhanismide muutmine ning
äriprotsesside läbivaatamine). Tekkida võib infotehnoloogia- ja koolituskulusid
seoses kohandatud äriprotsessidega, riiklikele tööturuosapooltele lisanduvate
teiste osapoolte andmeprotokollide läbivaatamise või kasutuselevõtmisega ning
vajalike siseriikliku tasandi konsulteerimisprotsessidega. 5.4. Poliitikavalik 4: valik 3
pluss kogu ELi hõlmavad partnerlused erasektori tööturuasutustega Mõju Sellise ELi tasandi
volitamismehhanismiga saaks kindlustada parema juurdepääsu töötajate liikuvuse
teenustele olenemata siseriiklikest kaalutlustest. Eeldatavalt suurendaks see
EURESi teenusepakkujate (EURESi partnerite) arvu võrreldes valikuga, kus uute
teenusepakkujate lisandumist kiidetakse heaks ainult liikmesriikide tasandil
riiklike volitamissüsteemide raames. Väljaspool EURESi võrgustiku mõjuulatust
võib sellel valikul olla tööturuteenustele kaks üldisemat tagasilööki. On rida murekohti seoses
komisjoni rolli ning komisjoni ja üksikute liikmesriikide suhtega. Esiteks on olemas oht, et
komisjoni suurenenud roll hakkaks segama üksikute liikmesriikide rolle. Teiseks
võtaks komisjon otsese vastutuse volitatud teenusepakkujate poolt elluviidavate
tegevuste kvaliteedi tagamise eest, kuigi praegu komisjoni talitustes selliseid
funktsioone ei ole. Kolmandaks sõltuks tulemus suuresti asjaomaste osapoolte,
eelkõige erasektori tööturuasutuste soovist liituda uue koostöövormiga ja
tunnustada EURESi võrgustikus osalemise eeliseid, aga ka komisjoni vajadusest
leida kõigi potentsiaalselt asjassepuutuvate erasektori tööturuasutustest
osapooltega võimalikult suur üksmeel. Kulud Selle süsteemi sisseseadmine ELi tasandil
oleks komisjoni töötajate poolest suhteliselt kulukas. Kuigi suhete haldamine
ainult oluliste Euroopa tööturul tegutsevate erasektori tööturuasutustega oleks
ilma oluliste personali lisakuludeta teostatav, siis ELi süsteemi muutumine
eelistatavaks variandiks palju olulisema hulga erasektori tööturuasutuste jaoks
nõuaks suuremat arvu EURESi võrgustikule pühendunud töötajaid. 6. Valikute võrdlus Eesmärgid || Valik 1 Meetmeid ei võeta || Valik 2 Lissaboniseerimine || Valik 3 Uus määrus || Valik 4 Uus määrus pluss ELi partnerluslepingud Saavutada EURESi portaalis praktiliselt täielik vabade töökohtade pakkumine nii, et kogu Euroopa tööotsijatel oleks kohene juurdepääs samadele vabadele töökohtadele (...) || Stagneerumine - Vabade töökohtade kogumi kasvu ei ole oodata, välja arvatud vabatahtlike pingutuste puhul || Positiivne + Vabade töökohtade kogumi kasvu võimalus, kui kehtestatakse rakendusaktid suurema hulga andmete jagamiseks || Väga positiivne ++ Kinnitatud liikmesriikide kohustus teha kättesaadavaks kõik vabad töökohad Lisanduvate vabade töökohtade võimalus tänu riigi tasandi koostööle erasektori tööturuasutustega || Äärmiselt positiivne +++ Kinnitatud liikmesriikide kohustus teha kättesaadavaks kõik vabad töökohad Mitte ainult võimalus, vaid kindel teadmine, et vabu töökohti tuleb juurde tänu kokkulepetele erasektori tööturuasutustega kõikjalt EList (...) kombinatsioonis suuremahulise kättesaadavate CVde kogumiga, mille seast tööandjad saavad värvata || Stagneerumine - CVde kogumi kasvu ei ole oodata, välja arvatud vabatahtlike pingutuste puhul || Positiivne + CVde kogumi kasvu võimalus, kui kehtestatakse rakendusaktid suurema hulga andmete jagamiseks || Väga positiivne ++ Liikmesriikide kohustus teha CVd kättesaadavaks Täiendavate jõupingutuste võimalus tänu riigi tasandi koostööle erasektori tööturuasutustega || Äärmiselt positiivne +++ Liikmesriikide kohustus teha CVd kättesaadavaks Mitte ainult võimalus, vaid kindel teadmine, et täiendavaid jõupingutusi tehakse – tänu kokkulepetele ELi tasandi erasektori tööturuasutustega võimaldada EURESi portaalil teostada head automaatset sobitamist vabade töökohtade, töökohataotluste ja CVde vahel, tõlkides kõigisse ELi keeltesse ja mõistes riiklikul tasandil nõutavaid oskusi, pädevusi, kutsealasid ja kvalifikatsioone; || Positiivne + Heatasemelise sobitamise võimalus eeldusel, et enamik, kui mitte kõik liikmesriigid järgivad ESCO standardeid || Positiivne + Heatasemelise sobitamise võimalus eeldusel, et enamik, kui mitte kõik liikmesriigid järgivad ESCO standardeid || Väga positiivne ++ Uus kohustus ESCOga seostamiseks tagab heatasemelise automaatse sobitamise kogu ELi hõlmavalt ning ka kõigi liikmesriikide kasuks riigi tasandil || Väga positiivne ++ Uus kohustus ESCOga seostamiseks tagab heatasemelise automaatse sobitamise kogu ELi hõlmavalt ning ka kõigi liikmesriikide kasuks riigi tasandil teha olulisim teave EURESi võrgustiku kohta kogu liidus kättesaadavaks igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina värbamisteenuseid, ning pakkuda igale huvitatud isikule pidevalt juurdepääsu EURESi võrgustikule || Neutraalne 0 Üksiktasandi jõupingutusi üldiseks rakendamiseks jätkatakse eelduste kohaselt riikide vajadustest ja organisatsioonide ülesehitusest lähtuvalt || Neutraalne 0 Üksiktasandi jõupingutusi üldiseks rakendamiseks jätkatakse eelduste kohaselt riikide vajadustest ja organisatsioonide ülesehitusest lähtuvalt || Positiivne + Töötajate ja tööandjate võrdne kohtlemine ning kogu ELis ühine lähenemine põhiteabele ja sellele, kellele tuleks anda juurdepääs EURESi võrgustikule || Positiivne + Töötajate ja tööandjate võrdne kohtlemine ning kogu ELis ühine lähenemine põhiteabele ja sellele, kellele tuleks anda juurdepääs EURESi võrgustikule abistada kõiki selliseid huvitatud isikuid sobitamise, töölesuunamise ja värbamisega EURESi võrgustiku kaudu || Neutraalne 0 Eelduste kohaselt jätkatakse üksiktasandi jõupingutusi liikuvuse tugiteenuste pakkumisel lähtuvalt konkreetse riigi tõlgendusest || Neutraalne 0 Eelduste kohaselt jätkatakse üksiktasandi jõupingutusi liikuvuse tugiteenuste pakkumisel lähtuvalt konkreetse riigi tõlgendusest || Positiivne + Huvitatud töötajate ja tööandjate võrdne kohtlemine ning neile saadaolevate liikuvuse tugiteenuste ühine määratlus || Positiivne + Huvitatud töötajate ja tööandjate võrdne kohtlemine ning neile saadaolevate liikuvuse tugiteenuste ühine määratlus toetada EURESi võrgustiku toimimist riikide tööjõu puudu- ja ülejääke puudutava teabevahetusega ning tegevuste kooskõlastamisega liikmesriikide vahel || Neutraalne 0 Võimalus arendada edasi 2012. aasta otsuse kohast ühist lähenemist programmitööle || Neutraalne 0 Võimalus arendada edasi 2012. aasta otsuse kohast ühist lähenemist programmitööle || Positiivne + Kõikehõlmav raamistik teabevahetuseks EURESi tegevuse koordineerimiseks || Väga positiivne ++ Kõikehõlmav raamistik teabevahetuseks EURESi tegevuse koordineerimiseks Kindel teadmine, et uusi andmeid tuleb juurde tänu kokkulepetele ELi tasandi peamiste erasektori tööturuasutustega Tõhusus || 0 || + || ++ || - Probleemid seoses komisjoni rolli ning komisjoni ja üksikute liikmesriikide suhtega Kulud || Lisakulusid ei teki || Lisakulusid ei teki || Lisakulud liikmesriikidele ja komisjonile || Lisakulud liikmesriikidele ja komisjonile Täiendavat positiivset mõju annavad ainult
valikud 3 ja 4. Valiku 4 puhul on sellise mõju tõenäosus palju suurem,
arvestades seda, kuidas EURESi võrgustik avaneks. Praeguses EURESi kui Euroopa
tööturgude toimimise vahendi arenguetapis kaasneks aga valiku 4 rakendamisega
rida probleeme seoses komisjoni rolliga ning komisjoni ja üksikute
liikmesriikide suhtega. Kuigi seda valikut ei saa tulevikus sellisel või pisut
muudetud kujul välistada, peetakse mõistlikuks viia kõigepealt ellu EURESi
põhjalik reform ning hinnata pärast läbivaatamist vajadust integreerituma
lahenduse järele. Seetõttu peetakse kõige tõhusamaks ja järelikult parimaks
valikut 3. 7. Järelevalve ja hindamine EURESI võrgustikus sisend- ja väljundandmete
ning tulemuste kohta andmete kogumiseks ja jagamiseks olemasolevat korraldust
tugevdatakse. Väljundandmeid ja tulemusi puudutava andmekogumise parandamiseks
võetakse kasutusele ühiste näitajate komplekt, millega lisatakse
olemasolevatele andmeallikatele nagu eespool nimetatud kuuaruanded sellised
uued allikad nagu riigi tasandil välja töötatavad klientide rahuloluküsitlused.
Riiklikes tööturuasutustes toimuvaid arenguid, kaasa arvatud kaasajastamist ja
tõhususe parandamist, jälgitakse riiklike tööturuasutuste võrgustiku tegevuste
ning riiklike tööturuasutuste vastastikuse õppe programmi ja omavahelise
dialoogi kaudu. Riiklikes tööturuasutustes nähakse ette kaasamine EURESi
arendamise valdkonda eelkõige seoses EURESi teenuste üldise rakendamisega.
Selliselt kogutud teavet kasutades esitab komisjon iga kahe aasta järel
rakendusaruande. Iga viie aasta järel pärast uue määruse vastuvõtmist tehakse
järelhindamine, milles käsitletakse selle tulemuslikkust. [1] Bulgaaria ja Horvaatia: riiklike süsteemide ja EURESi vahel on puudus
tehnilisest koostalitlusvõimest. Olukorra
lahendamiseks on töö käimas.