This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0291
Proposal for a COUNCIL DECISION on the signing, on behalf of the European Union, of the agreement between the European Union and its Member States and Iceland concerning Iceland's participation in the joint fulfilment of commitments of the European Union, its Member States and Iceland in the second commitment period of the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta
/* COM/2014/0291 final - 2014/0152 (NLE) */
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta /* COM/2014/0291 final - 2014/0152 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Käesolevad ettepanekud käsitlevad nõukogu
otsuseid, mis võetakse vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218
lõigete 5 ja 6 alusel, et allkirjastada ja sõlmida Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide ja Islandi vahel leping Islandi osalemise kohta Euroopa Liidu,
selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil. Detsembris 2012 Dohas toimunud kliimamuutuste
konverentsil võtsid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste
raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli 192 osalist vastu selle protokolli
muudatuse (Doha muudatus)[1].
Doha muudatusega kehtestati Kyoto protokolli teine kohustusperiood, mis algas
1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020, ning nähti B lisas loetletud
osalistele ette õiguslikult siduvad heitkoguse vähendamise kohustused. Nende
osaliste hulka kuuluvad ka Euroopa Liit, liikmesriigid ja Island. Kyoto protokolli artikli 4 kohaselt võivad
osalised täita oma kohustusi ühiselt. Euroopa Liit ja need viisteist osalist,
kes olid liikmesriigid Kyoto protokolli allakirjutamise ajal 1997. aastal,
otsustasid ühiselt täita kohustusi esimesel kohustusperioodil (2008–2012),
leppisid kokku / kehtestasid tingimused kohustuste ühiseks täitmiseks esimesel
kohustusperioodil ning ratifitseerisid seda arvestades 2002. aastal Kyoto
protokolli[2].
Doha muudatuses[3]
ning Euroopa Liidu, liikmesriikide ja Islandi poolt kõnealuse muudatuse
vastuvõtmisel tehtud avalduses[4]
on märgitud, et eespool nimetatud osalised kavatsevad ka teisel
kohustusperioodil täita oma heite vähendamise kohustusi ühiselt. Komisjon tegi
2013. aasta novembris ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli Doha muudatuse sõlmimise ja sellega
võetavate ühiste kohustuste täitmise kohta[5].
See ettepanek on praegu arutusel. Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi
otsus täita kohustusi ühiselt ka Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil
võeti vastu 2009. aastal. Island taotles 3. juunil 2009 Euroopa Liidu Nõukogu
eesistujariigile saadetud kirjas ametlike läbirääkimiste alustamist seoses
Islandi kavatsusega täita oma kohustusi Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil koos Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega. Nõukogu kiitis
selle taotluse 15. detsembri 2009. aasta istungil heaks ja palus komisjonil
esitada soovitus alustada Islandiga vajalikke läbirääkimisi, mis on kooskõlas
ELi energia- ja kliimapaketis sätestatud põhimõtete ja kriteeriumidega[6]. Komisjon esitas 2013. aasta juunis nõukogule
soovituse võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada
läbirääkimisi Islandiga. Nõukogu andis 2013. aasta detsembris komisjonile
volitused alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Islandiga, et sõlmida
leping, milles sätestatakse tingimused Islandi osalemiseks Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises. Lisaks andsid nõukogu
juures tegutsevad liikmesriikide esindajad komisjonile volitused pidada kõnealuse
lepingu sõlmimiseks liikmesriikide nimel läbirääkimisi valdkondades, mis
kuuluvad liikmesriikide pädevusse. Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt
läbirääkimisjuhistele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 alusel
ja sõlmis käesolevale esildatavale otsusele lisatud lepingu. 2. Islandiga sõlmitud leping Islandiga sõlmitud ja käesolevale esildatavale
otsusele lisatud lepingus on sätestatud tingimused, millega reguleeritakse
Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises
täitmises. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei võta kõnealuse lepingu raames
endale mingeid kohustusi. Islandi osalemine kohustuste ühises
täitmises Island osaleb kohustuste ühises täitmises
samadel tingimustel kui liikmesriigid. Islandi heitetase, mis võrdub tema
lubatud kogusega, määratakse vastavalt Islandi heitele seoses selliste gaaside
ja sektoritega, mis kuuluvad Kyoto protokolli teise kohustusperioodi
kohaldamisalasse, kuid mis ei kuulu ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega
kauplemise süsteemi (direktiiv 2003/87/EÜ[7]). [lisada Islandi lubatud kogused, kui need on
kindlaks määratud] Islandiga sõlmitud lepingu II lisa sisaldab
samu kohustuste ühise täitmise tingimusi, mis on sätestatud nõukogu otsuses ÜRO
kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse sõlmimise ja
sellega võetavate kohustuste ühise täitmise kohta. Asjakohaste ELi õigusaktide kohaldamine
Islandi suhtes Kyoto protokolli osalistena peavad Euroopa
Liit ja selle liikmesriigid Kyoto protokolli raames täitma mitmeid seire-,
aruandlus- ja kontrollinõudeid. Osalised, kes on leppinud kokku kohustusi
ühiselt täita, peavad osa sellest teabest esitama ühiselt. Seetõttu palub
komisjon Islandil esitada teavet, mis võimaldab Euroopa Liidul täita oma
aruandekohustust. Lisaks peab Island osalema liidu ja selle liikmesriikide
registrisüsteemis, mis on vajalik Kyoto protokollist tulenevate kohustuste
täitmiseks. Sellest tulenevalt peab Island kohaldama selliseid Euroopa Liidu
õigusakte, mida ei kohaldata kolmandate riikide (sealhulgas Euroopa
Majanduspiirkonna riikide) suhtes, eriti heitkoguste seire, aruandluse ja
kontrolliga seotud õigusakte, kuid ka registri tööd ja tehingute arvestust
käsitlevaid õigusakte, mis on seotud Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja
Islandi kohustuste rakendamisega Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil
vastavalt ühise täitmise tingimustele ja rahvusvaheliselt kokkulepitud
eeskirjadele. Lepingu I lisa sisaldab loetelu Islandi suhtes
siduvatest Euroopa Liidu õigusaktidest. I lisas on sätestatud ka kõnealuse
loetelu muutmise kord, millega tagatakse, et Island järgib kohustuste ühisel
täitmisel samu eeskirju, mis liikmesriigid, ja tal on samad kohustused, mis
liikmesriikidel rahvusvaheliselt kokkulepitud nõuete kohaselt. Ühise täitmise komitee Islandiga sõlmitud lepingu sätete kohaselt
luuakse ühise täitmise komitee, mis tagab lepingu tõhusa rakendamise ja
toimimise. Kõnealune komitee koosneb Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja
Islandi esindajatest ning võtab oma otsuseid vastu konsensuse alusel. Ühise täitmise
komitee võib teha otsuseid, milles käsitletakse Euroopa Liidu asjakohaste
õigusaktide kohaldamist Islandi suhtes, ning korraldab ühise täitmise
tingimustega seotud seisukohtade ja teabe vahetamist. Võimaluse korral toimuvad
komitee koosolekud vahetult enne või pärast määruse (EL) nr 525/2013[8] artikli 26
kohaselt loodud kliimamuutuste komitee koosolekuid. Islandiga sõlmitud lepingu kestus ja selle
lõpetamine Leping Islandiga sõlmitakse piiratud ajaks –
seniks, kuni kõik teise kohustusperioodi rakendamisega seotud ülesanded on
täidetud. See on kooskõlas Kyoto protokolli artikliga 4, mille kohaselt
kõik osaliste vahel sõlmitud kohustuste ühise täitmise lepingud jäävad jõusse
kuni asjaomase kohustusperioodi lõpuni. Kui Island rikub lepingut või keeldub muutmast
õigusakte, mida ta kõnealuse lepingu kohaselt peab kohaldama, kannab Island
individuaalset vastutust kõikide Kyoto protokolliga hõlmatud kasvuhoonegaaside
heitkogustega seotud kohustuste täitmise eest, mille ta on endale võtnud,
sealhulgas ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi
rakendusalasse kuuluvate heitkogustega seotud kohustuste täitmise eest. Kõnealune leping ei mõjuta Euroopa Liidu
eelarvet. 2014/0152 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning
Islandi vahelise lepingu (milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu,
selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on pidanud liidu
nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning
Islandi vahel leping, milles käsitletakse Islandi osalemist Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises
täitmises (edaspidi „leping”). (2) Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll (edaspidi
„protokoll”), mis jõustus 16. veebruaril 2005, sisaldab B lisas loetletud
osalistele ette õiguslikult siduvad heitkoguse vähendamise eesmärgid esimeseks
kohustusperioodiks (2008–2012). Euroopa Liit ja selle liikmesriigid
ratifitseerisid protokolli 31. mail 2002 ning leppisid kokku, et nad täidavad
esimese kohustusperioodi kohustused ühiselt[9].
Island ratifitseeris kõnealuse protokolli 23. mail 2002. (3) Doha kliimakonverentsil
detsembris 2012 jõudsid kõik protokolliosalised kokkuleppele Doha muudatuse
suhtes, millega kehtestati protokolli teine kohustusperiood, mis algas 1.
jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020. Doha muudatusega on muudetud Kyoto
protokolli B lisa ja pandud nimetatud lisas loetletud osalistele teiseks
kohustusperioodiks täiendavad õiguslikult siduvad kliimamuutuste leevendamise
kohustused ning muudetud ja veelgi täpsustatud sätteid, milles käsitletakse
osaliste leevendamiskohustuste täitmist teisel kohustusperioodil. (4) Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide ja Islandi eesmärgid on kinnitatud Doha muudatuses ning lisatud
on allmärkus, mille kohaselt need eesmärgid põhinevad arusaamal, et Euroopa
Liit ja selle liikmesriigid täidavad kõnealused kohustused ühiselt kooskõlas
Kyoto protokolli[10]
artikliga 4. Doha muudatuse vastuvõtmise ajal tegid Euroopa Liit, selle
liikmesriigid ja Island lisaks ühisavalduse,[11]
milles nad väljendasid oma kavatsust täita oma kohustusi teisel
kohustusperioodil ühiselt. Deklaratsioon võeti vastu ELi ministrite ad hoc
kohtumisel Dohas ja nõukogu kiitis selle heaks 17. detsembril 2012[12]. (5) Samas avalduses märkisid
Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja Island veel, et kooskõlas Kyoto protokolli
artikli 4 lõikega 1, millega lubatakse osalistel täita protokolli artikli 3
kohaseid kohustusi ühiselt, kohaldatakse Kyoto protokolli artikli 3 lõiget 7b
Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühise täitmise
lepingu kohase ühise lubatud koguse suhtes, mitte liikmesriikide ega Islandi
suhtes eraldi. (6) Nõukogu kiitis 15. detsembri
2009. aasta istungil heaks Islandi taotluse täita oma kohustusi teisel
kohustusperioodil ühiselt liidu ja selle liikmesriikidega ning palus komisjonil
esitada soovituse Islandiga läbirääkimiste alustamiseks, et sõlmida leping, mis
on kooskõlas liidu kliima- ja energiapaketis[13]
sätestatud põhimõtete ja kriteeriumidega. (7) Protokolli artikli 4
lõike 1 kohaselt peavad protokolli artikli 3 kohaseid kohustusi ühiselt
täitma nõustunud osalised asjaomases lepingus sätestama igale osalisele
eraldatud heitetasemed. Kyoto protokolli artikli 4 lõike 2 kohaselt peavad
kohustuste ühise täitmise lepingu osalised teatama protokolli sekretariaadile
kõnealuse lepingu tingimused ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja
hoiuleandmise kuupäeval. (8) 17. detsembril 2013 volitas
nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi kohustuste ühise täitmise lepingu
sõlmimiseks Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ning Islandi vahel. (9) Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide ning Islandi vahel Kyoto protokolli artiklis 3 sätestatud
kohustuste ühiseks täitmiseks sõlmitud lepingu tingimused on sätestatud nõukogu
otsuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni
Kyoto protokolli Doha muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise ja sellega
võetavate kohustuste ühise täitmise kohta[14].
Samad tingimused on sätestatud ka Islandiga sõlmitud lepingu lisas. (10) Selleks et tagada Islandi
ühise täitmisega seotud kohustuste kehtestamine ja kohaldamine
mittediskrimineerival viisil ning Islandi ja liikmesriikide võrdne kohtlemine,
võeti Islandi heitetaseme kindlaksmääramisel arvesse nii Kyoto protokolli B
lisa (muudetud Doha muudatusega) kolmandas veerus kinnitatud heite koguselise
vähendamise kohustust kui ka ELi õigusakte, sealhulgas 2009. aasta kliima- ja
energiapaketti ning põhimõtteid ja kriteeriume, millest on lähtutud kõnealuses
paketis sisalduvate õigusaktide eesmärkide kehtestamisel. (11) Seetõttu tuleks lepingule
Euroopa Liidu nimel alla kirjutada, tingimusel, et see mõnel hilisemal
kuupäeval sõlmitakse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Islandi vahelise lepingu
(milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja
Islandi kohustuste ühises täitmiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil)
Euroopa Liidu nimel allkirjastamine on Euroopa Liidu poolt heaks kiidetud,
tingimusel, et leping sõlmitakse. Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud
käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud),
kes on volitatud Euroopa Liidu nimel lepingule alla kirjutama. Nõukogu peasekretariaat annab lepingu
allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud komisjon,
tingimusel et leping sõlmitakse. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast
selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] Otsus 1/CMP.8, mis võeti vastu Kyoto protokolli osaliste
koosolekuna peetaval osaliste konverentsil, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1. [2] Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto
protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste
kohustuste täitmist, EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1. [3] Vt Kyoto protokolli B lisa (Doha muudatuse
artikkel 1) tabeli kolmandas veerus Euroopa Liidu, selle liikmesriikide,
Horvaatia ja Islandi heite koguselise piiramise või vähendamise kohustustele
lisatud allmärkused 4, 6 ja 8, kus on öeldud, et asjaomased kohustused
põhinevad arusaamisel, et neid täidetakse ühiselt. [4] Avalduse täistekst on Kyoto protokolli osaliste
koosolekuna peetava osaliste konverentsi kaheksanda istungi (Doha, 26. november
– 8. detsember 2012) aruande punktis 45, FCCC/KP/CMP/2012/13. [5] COM(2013) 768, 6. november 2013. [6] Nõukogu
15. detsembri 2009. aasta järeldused, milles käsitletakse Islandiga kohustuste
ühise täitmise lepingu sõlmimist seoses tulevase rahvusvahelise kliimalepinguga
[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13.
oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega
kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ. [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013,
21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning
kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta
ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta. [9] Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto
protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste
kohustuste täitmist, EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1. [10] Protokolli B lisa allmärkus 4, mida
on muudetud Doha muudatusega. [11] Kajastub Kyoto protokolli osaliste koosolekuna peetava
osaliste konverentsi kaheksanda istungi (Doha, 26. november – 8. detsember 2012)
aruande punktis 45 (Part One: Proceedings, Document FCCC/KP/CMP/2012/13). [12] 17.
detsembri 2012. aasta nõukogu istung, kus kiideti heaks Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide poolt koos Horvaatia ja Islandiga Doha kliimakonverentsil tehtud
avaldus. [13] Nõukogu
15. detsembri 2009. aasta järeldused, milles käsitletakse Islandiga kohustuste
ühise täitmise lepingu sõlmimist seoses tulevase rahvusvahelise
kliimalepinguga. [14] [lisada täielik viide]. Leping, milles käsitletakse Islandi
osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises
täitmises Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil Euroopa Liit, Belgia Kuningriik, Bulgaaria
Vabariik, Horvaatia Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa
Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik,
Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu
Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta, Madalmaade Kuningriik,
Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia
Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning
Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „lepinguosalised”), Tuletades meelde, et: 8. detsembri 2012. aasta Doha ühisavalduses on
märgitud, et Euroopa Liidu, selle liikmesriikide, Horvaatia ja Islandi heite
koguselise piiramise ja vähendamise kohustused Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil põhinevad arusaamal, et neid täidetakse ühiselt vastavalt Kyoto
protokolli artiklile 4; artikli 3 lõiget 7b kohaldatakse Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide, Horvaatia ja Islandi kohustuste ühise täitmise lepingu kohase
ühise lubatud kohustuse suhtes, mitte Euroopa Liidu, selle liikmesriikide,
Horvaatia ega Islandi suhtes eraldi. Samas ühisavalduses teatasid Euroopa Liit,
selle liikmesriigid ja Island, et nad annavad oma heakskiitmiskirjad hoiule
üheaegselt, nagu Kyoto protokolli puhul, et tagada Doha muudatuse üheaegne
jõustumine Euroopa Liidus, selle 27 liikmesriigis, Horvaatias ja Islandil; Island osaleb määruse (EL) nr 525/2013
artikli 26 kohaselt loodud Euroopa Liidu kliimamuutuste komitee ning kõnealuse
komitee I töörühma tegevuses; on otsustanud sõlmida järgmise lepingu: Artikkel 1 (lepingu eesmärk) Käesoleva lepingu eesmärk on kehtestada
tingimused, mis reguleerivad Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle
liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Kyoto protokolli teisel
kohustusperioodil, ning toetada eespool osutatud osalemise tõhusat rakendamist,
mis muu hulgas hõlmab Islandi panust Euroopa Liidu aruandlusnõude täitmisse
Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil. Artikkel 2 (mõisted): Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi
mõisteid: (a)
„Kyoto protokoll” – Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi „ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsioon”) Kyoto protokoll, mida on muudetud Doha muudatusega, milles
lepiti kokku 8. detsembril 2012 Dohas; (b)
„Doha muudatus” – ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatus, milles lepiti kokku 8.
detsembril 2012 Dohas ja millega kehtestati Kyoto protokolli teine
kohustusperiood, mis algas 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020; (c)
„ühise täitmise tingimused” – käesoleva lepingu 2.
lisas sätestatud tingimused; (d)
„HKSi direktiiv” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside
saastekvootidega kauplemise süsteem (muudetud). Artikkel 3 (ühine täitmine) 1) Lepinguosalised lepivad kokku, et nad
täidavad ühiselt Kyoto protokolli B lisa tabeli kolmandas veerus kinnitatud
heite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust teisel kohustusperioodil,
järgides ühise täitmise tingimusi. 2) Seepärast võtab Island kõik vajalikud
meetmed selle tagamiseks, et Kyoto protokolli A lisas loetletud inimtekkeliste
kasvuhoonegaaside üldine heitkogus (CO2-ekvivalentides), mis on
seotud Kyoto protokolliga hõlmatud allikate ja neeldajatega, mis ei kuulu HKSi
direktiivi reguleerimisalasse, ei ületaks teisel kohustusperioodil Islandile
ühise täitmise tingimustes sätestatud lubatud kogust. 3) Ilma et see piiraks käesoleva lepingu
artikli 8 kohaldamist, kõrvaldab Island teise kohustusteperioodi lõpus
kooskõlas otsuse 1/CMP.8 ja muude ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või
Kyoto protokolli organite asjakohaste otsustega ning ühise täitmise
tingimustega oma riiklikust registrist lubatud koguse ühikud (LKÜd), tõendatud
heitkoguste vähendamise ühikud (THVd), heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜd) ja
heitkoguste neeldumise ühikud (HNÜd), ajutised tõendatud heitkoguse vähendamise
ühikud (aTHVd) või pikaajalised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud
(pTHVd) koguses, mis on võrdne Islandile lubatud kogusega hõlmatud
kasvuhoonegaaside allikatest pärit kasvuhoonegaaside ja neeldajates seotud
kasvuhoonegaaside koguste vahega. Artikkel 4 (asjakohased Euroopa Liidu
õigusaktid) 1) 1. lisas loetletud õigusaktid on Islandi
suhtes siduvad ja Islandil kohaldatavad. Kui 1. lisas loetletud õigusaktid
sisaldavad viiteid Euroopa Liidu liikmesriikidele, käsitatakse kõnealuseid
viiteid käesoleva lepingu kohaldamisel ka viidetena Islandile. 2) 1. lisa võib muuta käesoleva lepingu
artikli 6 kohaselt loodud ühise täitmise komitee otsusega. 3) Ühise täitmise komitee võib võtta vastu
otsuseid, milles käsitletakse I lisas loetletud õigusaktidega seotud uute
tehniliste üksikasjade kohaldamist Islandil. 4) Kui I lisa muudatused nõuavad Islandi
esmaste õigusaktide muutmist, tuleb muudatuste jõustumisel arvesse võtta aega,
mida on vaja asjakohaste muudatuste vastuvõtmiseks Islandil, ning vajadust
tagada vastavus Kyoto protokolli nõuete ja otsustega. 5) Eelkõige on oluline, et enne I lisasse
lisatud või sinna tulevikus lisatavate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist
järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja konsulteeriks ekspertidega,
sealhulgas Islandi ekspertidega. Artikkel 5 (aruandlus) 1) Island esitab ÜRO kliimamuutuste
raamkonventsiooni sekretariaadile kooskõlas käesoleva lepingu, Kyoto protokolli,
Doha muudatuse ja nende kohaselt vastu võetud otsuste nõuetega 15. aprilliks
2015 aruanded, mis hõlbustavad talle käesoleva lepingu kohaselt lubatud koguse
arvutamist. 2) Euroopa Liit koostab kooskõlas käesoleva
lepingu ning Kyoto protokolli, Doha muudatuse ja nende kohaselt vastuvõetud
otsuste nõuetega aruande, mis hõlbustab Euroopa Liidu lubatud koguse arvutamist
ning aruande, mis hõlbustab Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi
ühise lubatud koguse (edaspidi „ühine lubatud kogus”) arvutamist. Euroopa Liit
esitab kõnealuse aruande 15. aprilliks 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
sekretariaadile. Artikkel 6 (ühise täitmise komitee) 1) Käesolevaga luuakse lepinguosaliste
esindajatest koosnev ühise täitmise komitee. 2) Ühise täitmise komitee tagab käesoleva
lepingu tõhusa rakendamise ja toimimise. Selleks võtab ühise täitmise komitee
vastu käesoleva lepingu artiklis 4 osutatud otsuseid asjakohaste liidu
õigusaktide kohaldamise kohta Islandi suhtes ning korraldab ühise täitmise
tingimustega seotud seisukohtade ja teabe vahetamist. Ühise täitmise komitee
võtab kõik otsused vastu ühehäälselt. 3) Ühise täitmise komitee tuleb kokku ühe või
mitme lepinguosalise poolt Euroopa Liidule esitatud taotluse korral või Euroopa
Liidu algatusel. 4) Esialgu esindavad Euroopa Liitu ja selle
liikmesriike ühise täitmise komitees need komisjoni ja liikmesriikide
esindajad, kes osalevad ka määruse (EL) nr 525/2013[1] artikli 26 kohaselt
loodud Euroopa Liidu kliimamuutuste komitees. Islandi esindaja nimetab Islandi
keskkonna- ja loodusvarade minister. Ühise täitmise komitee koosolekud toimuvad
võimaluse korral kas enne või pärast kliimamuutuste komitee koosolekuid. 5) Ühise täitmise komitee võtab konsensuse
alusel vastu oma töökorra. Artikkel 7 (reservatsioonide puudumine) Käesoleva lepingu suhtes ei ole võimalik teha
reservatsioone. Artikkel 8 (kestus ja
nõuetelevastavus) 1) Käesolev leping kehtib kuni Kyoto
protokolli teise kohustusperioodi kohustuste täitmiseks ette nähtud täiendava
perioodi lõpuni või kuni kõik Kyoto protokolli teise kohustusperioodi
rakendamise või ühise täitmisega seotud küsimused on kõikide lepinguosaliste
puhul lahendatud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Lepingut ei saa
varem lõpetada. 2) Island teavitab ühise täitmise komiteed
käesoleva lepingu sätete kohaldamisega seotud mis tahes tõrgetest või
võimalikest tõrgetest. Kõikide selliste tõrgete kohta tuleb 30 päeva jooksul
pärast tõrkest teavitamist esitada komitee liikmeid rahuldav selgitus. Vastasel
korral käsitatakse käesoleva lepingu sätete kohaldamata jätmist käesoleva
lepingu rikkumisena. 3) Käesoleva lepingu rikkumise korral või
juhul, kui Island keeldub muutmast käesoleva lepingu I lisa vastavalt artikli 4
lõikele 2, vastutab Island Kyoto protokolli teise kohustusperioodiga hõlmatud
inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste CO2-ekvivalendile
ümberarvestatud üldkoguse eest, mis on samaväärne kasvuhoonegaaside allikatest
pärineva heite ja neeldajates sidumise vahega, sealhulgas Euroopa Liidu
heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud heitkoguse eest, arvestades oma
heite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust, mis on esitatud Kyoto
protokolli B lisa tabeli kolmandas veerus, ning kõrvaldab teise
kohustusperioodi lõpus oma riiklikust registrist kõnealustele heitkogustele
vastava hulga LKÜsid, THVsid, HVÜsid ja HNÜsid, aTHVsid või pTHVsid. Artikkel 9 (hoiulevõtja) Käesoleva lepingu originaal, mis on võrdselt
autentne kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes ja islandi keeles, antakse
hoiule Euroopa Liidu nõukogu peasekretärile. Artikkel 10 (ratifitseerimiskirja
hoiuleandmine) 1) Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva
lepingu oma siseriiklike nõuete kohaselt. Iga lepinguosaline annab oma
ratifitseerimiskirja hoiule Euroopa Liidu nõukogu peasekretärile, kas enne Doha
muudatuse heakskiitmiskirja hoiule andmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
peasekretärile, või sellega samaaegselt. 2) Island annab Doha muudatuse
heakskiitmiskirja hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile
vastavalt Kyoto protokolli artikli 20 lõikele 4 ja artikli 21
lõikele 7 hiljemalt kuupäeval, mil Euroopa Liit või selle liikmesriigid on
hoiule andnud viimase heakskiitmiskirja. 3) Doha muudatuse heakskiitmiskirja
hoiuleandmisel teavitab Island kooskõlas Kyoto protokolli artikli 4 lõikega 2
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni
sekretariaati enda nimel ühise täitmise tingimusest. Artikkel 11 (jõustumine) Käesolev leping jõustub [90.] päeval pärast
kuupäeva, mil kõik lepinguosalised on oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud. Koostatud …, … 1.
lisa (Artiklis
4 sätestatud loetelu) 1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
nr 525/2013, 21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja
aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja
liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks
tunnistamise kohta (edaspidi „määrus (EL) nr 525/2013”), v.a kõnealuse määruse
artikkel 4, artikli 7 punkt f, artiklid 15–20 ja artikkel 22. Artikli 21
sätteid kohaldatakse vajaduse korral. 2.
Määrusel (EL) nr 525/2013 põhinevad praegused
ja tulevased delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid. 2.
lisa (Ühise
täitmise tingimused, mis on lisatud ratifitseerimisotsusele Doha muudatuse
Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, kaasa arvatud CO2-ekvivalenttonnide
arv, mis väljendas Islandi heitetaset / lubatud kogust enne Kyoto protokolli
artikli 3 lõike 7b kohaldamist) [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013,
21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning
kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta
ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.