EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0748
Proposal for a COUNCIL DECISION on the Union position within the Joint Committee established by the Euro-Mediterranean Interim Association Agreement on Trade and Co-operation between the European Community, of the one part, and the Palestine Liberation Organisation (PLO) for the benefit of the Palestinian Authority (PA) of the West Bank and the Gaza Strip, of the other part, with regard to the adoption of a Recommendation on the implementation of the EU-PA ENP Action Plan
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ELi seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu alusel, seoses ELi–Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmisega
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ELi seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu alusel, seoses ELi–Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmisega
/* COM/2012/0748 final - 2012/0346 (NLE) */
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ELi seisukoha kohta ühiskomitees, mis on asutatud Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu alusel, seoses ELi–Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmisega /* COM/2012/0748 final - 2012/0346 (NLE) */
SELETUSKIRI Palestiina omavalitsus ja Euroopa Ühendus (EÜ)
sõlmisid esimest korda lepingulised suhted 1997. aastal, mil EÜ ning Palestiina
omavalitsuse nimel toimiv Palestiina Vabastusorganisatsioon (PVO) sõlmisid
kaubandust ja koostööd käsitleva ajutise assotsiatsioonilepingu. Nimetatud
lepingu alusel kirjutati 2005. aasta mais 3–5 aastaks alla ELi ja Palestiina
omavalitsuse Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskavale. Selle raames on ELi ja Palestiina suhted
viimastel aastatel märkimisväärselt arenenud: taastatud on ühiskomitee tegevus,
praeguseks asutatud neli allkomiteed ja käivitatud poliitiline dialoog.
Palestiina poolelt on omavalitsus tõestanud oma suutlikkust ENP täieliku
partnerina, osaledes aktiivselt selle tegevuses ja viljakas koostöös. ELi
poolelt seati ELi ja Palestiina omavalitsuse suhete uus kurss paika välissuhete
nõukogu 8. detsembri 2009. aasta märgiliste järeldustega, milles väljendati ELi
pühendumist „ELi ja Palestiina omavalitsuse suhete edasiarendamisele, võttes
arvesse ühiseid huve muu hulgas ENP raames”. Selle arengu taga on Palestiina
poole paranenud suutlikkus, mida ta on ilmutanud oma reformikava rakendamisel
ja ENP raames. Praegune tegevuskava kaotas kehtivuse 30.
juunil 2012 ning seega on asjakohane koostada uus tegevuskava, mis tugineks ELi
pikaajalisele toetusele Palestiina omavalitsuse püüdlustele riigi
ülesehitamisel. Uueks tegevuskavaks valmistumiseks suurendati ENP allkomiteede
arvu neljalt kuuele, et tegevuskava täitmist oleks parem kontrollida. Uued
allkomiteed on uue tegevuskavaga täielikult kooskõlastatud. ELi-Palestiina suhete kontekstiks on piirkonna
muutuv poliitiline üldolukord ning paradigmaks ELi määrav roll ja lisaväärtus
ülemaailmses juhtimises. Parlamendi ja nõukogu ühisteatises „Uus
lähenemisviis muutuvale naabrusele” sõnastati uus lähenemisviis, mille
eesmärgiks on suurem diferentseeritus, võimaldades igal partneril arendada tema
ELi-sidemeid oma püüdluste, vajaduste ja suutlikkuse alusel, tuginedes samas ka
vastastikusele usaldusele ja suurele pühendumisele üleilmsetele inimõiguste,
demokraatia ja õigusriikluse väärtustele ning ühiselt kokkulepitud
prioriteetide rakendamise suutlikkusele. Vastavalt eespool nimetatud teatises
kirjeldatule püüdleb EL lihtsustatuma ja sidusama poliitika- ning programmide võrgustiku
poole, keskendades ENP tegevuskavad ja ELi abi väiksemale arvule
prioriteetidele, mille tagamiseks koostatakse täpsemad hindamiskriteeriumid.
Uues tegevuskavas määratakse konkreetselt kindlaks ELi – Palestiina
omavalitsuse eelistatud partnerluse prioriteetsed eesmärgid, võttes täielikult
arvesse omavalitsuse eriolukorda ja piiranguid, millega ta peab arvestama. Euroopa
välisteenistus pidas tihedas koostöös komisjoni talituste ja ELi
liikmesriikidega Palestiina omavalitsusega ettevalmistavaid kõnelusi, mille
tulemusel lepiti kokku tegevuskava projektis. Ajaraamistik on kolme kuni viie
aasta pikkune. Viimatisel, 13. veebruaril 2012 toimunud ELi–PVO ühiskomitee
kohtumisel võtsid osapooled teatavaks uue ELi – Palestiina omavalitsuse ENP
tegevuskava tehniliste läbirääkimiste praeguse seisu. Pooled teatasid
kirjavahetuse teel tehniliste konsultatsioonide lõpetamisest. ELi – Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava
jääb eelseisvatel aastatel oluliseks viitepunktiks ELi ja Palestiina
omavalitsuse kahepoolsetes suhetes. ENP mängib jätkuvalt ühtse poliitilise
raamistiku katalüsaatori rolli, mis põhineb muu hulgas partnerlusel ja
ühisvastutusel, samuti tulemustepõhisel diferentseerimisel ja konkreetsetele
vajadustele kohandatud abil. Komisjon lisab käesolevale dokumendile nõukogu
otsuse ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Liidu ELi–PVO ühiskomitees võetavat
seisukohta tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise kohta ELi–PVO
ühiskomitees. Komisjon palub seepärast nõukogul võtta vastu
lisatud nõukogu otsuse ettepanek. 2012/0346 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ELi seisukoha kohta ühiskomitees, mis on
asutatud Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina
omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise
kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise
assotsiatsioonilepingu alusel, seoses ELi–Palestiina omavalitsuse ENP
tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse nõukogu 2. juuni 1997. aasta
otsust 97/430/EÜ Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori
Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO)
vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise
assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta, eriti selle artikli 3 teist lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühenduse ning Jordani
läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina
Vabastusorganisatsiooni (PVO) vaheline kaubandust ja koostööd käsitlev Euroopa
– Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping („leping”) kirjutati alla
24. veebruaril 1997 ja jõustus 1. juulil 1997. (2) Lepinguosalised kavatsevad
kokku leppida uues ELi – Palestiina omavalitsuse Euroopa naabruspoliitika (ENP)
tegevuskavas, mis peegeldab ELi – Palestiina omavalitsuse eelistatud
partnerlust ja toetab Euroopa–Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu
rakendamist selle eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete
väljatöötamise ja kokkuleppimise kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 ELi seisukoht ühiskomitees, mis on asutatud
Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza sektori Palestiina
omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust
ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise
assotsiatsioonilepingu alusel, seoses ELi – Palestiina omavalitsuse ENP
tegevuskava rakendamisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee
soovitusel. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise
päeval. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja Eelnõu: SOOVITUS ELi
– Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava rakendamise kohta Ühiskomitee, võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Jordani
läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina
Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna ajutist
assotsiatsioonilepingut („leping”), eriti selle artikli 63 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1)
Lepingu artikli 70 kohaselt võtavad lepinguosalised
üld- või erimeetmeid, mida on vaja kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste
täitmiseks, ja tagavad kõnealuses lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. (2)
Lepinguosalised on leppinud kokku Euroopa Liidu –
Palestiina omavalitsuse Euroopa naabruspoliitika tegevuskava („ELi – Palestiina
omavalitsuse ENP tegevuskava”) tekstis. (3)
ELi – Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava aitab
kaasa lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel välja töötada ja
kokku leppida konkreetsed sammud, mis annavad rakendamiseks praktilisi
suuniseid. (4)
Tegevuskaval on kaks eesmärki: kavandada lepingus
sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed
ning luua laiem põhi ELi – Palestiina omavalitsuse suhete edasiseks
tugevdamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: Ainus artikkel Ühiskomitee soovitab, et lepinguosalised
rakendaksid lisas esitatud ELi – Palestiina omavalitsuse ENP tegevuskava, kui
sellise rakendamise eesmärk on Euroopa Ühenduse ning Jordani läänekalda ja Gaza
sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina
Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise
assotsiatsioonilepingu eesmärkide saavutamine. ….. (koht) Ühiskomitee nimel eesistuja LISA EUROOPA
LIIDU – PALESTIINA OMAVALITSUSE TEGEVUSKAVA POLIITILINE
SISSEJUHATUS Uus tegevuskava Palestiina
omavalitsus ja Euroopa Ühendus (EÜ) sõlmisid esimest korda lepingulised suhted
1997. aastal, mil EÜ ning Palestiina omavalitsuse nimel toimiv Palestiina
Vabastusorganisatsioon (PVO) sõlmisid kaubandust ja koostööd käsitleva ajutise
assotsiatsioonilepingu. Nimetatud lepingu põhjal kirjutati 2005. aasta mais
alla ELi – Palestiina omavalitsuse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale.
Selle raames on ELi ja Palestiina suhted viimastel aastatel märkimisväärselt arenenud:
taastatud on ühiskomitee tegevus, praeguseks asutatud neli allkomiteed ja
käivitatud poliitiline dialoog. Palestiina poolelt on omavalitsus tõestanud oma
suutlikkust ENP täieliku partnerina, osaledes aktiivselt selle tegevuses ja
viljakas koostöös. ELi poolelt seati ELi ja Palestiina omavalitsuse suhete uus
kurss paika välissuhete nõukogu 2009. aasta detsembri märgiliste järeldustega,
milles väljendati ELi pühendumist „ELi ja Palestiina omavalitsuse suhete
edasiarendamisele, võttes arvesse ühiseid huve muu hulgas ENP raames”[1]. Selle arengu taga on
Palestiina poole paranenud suutlikkus, mida ta on ilmutanud oma reformikava
rakendamisel ja ENP raames. Esimeseks sammuks oli ENP allkomiteede arvu
suurendamine, et võimaldada tõhusamat ja poliitikapõhisemat dialoogi, kaasates
täielikult kodanikuühiskonda. Meie dialoogi süvenedes ja partnerluse küpsedes
kujutab uus tegevuskava, mis tugineb ELi pikaajalisele toetusele Palestiina
omavalitsuse püüdlustele riigi ülesehitamisel, endast sobivat raamistikku
edasiste sammude kindlaksmääramiseks. ELi – Palestiina omavalitsuse eripartnerlus
Viimastel aastatel on
ELi – Palestiina omavalitsuse suhetes keskendutud peamiselt
omavalitsusepoolsete riigi ülesehitamise püüdluste toetamisele, mis on kindlaks
määratud valitsuse 2009. aasta kaheaastase kava „Palestiina – okupatsiooni
lõpetamine, riigi rajamine” ning Palestiina reformi- ja arengukava (2008–2010)
raames, kusjuures EL on mõlemat toetanud nii poliitiliselt kui ka rahaliselt.
Palestiina Riikliku Arengukavaga 2011–2013 kindlustatakse eelmiste
programmide raames tehtud edusamme. Palestiina pool on teinud tööd
ambitsioonika reformikava kallal, tehes strateegilise valiku ühendada oma
sotsiaal-majanduslik areng ELi omaga. Palestiinlaste olulise ja kõige
prognoositavama abiandjana on EL reageerinud ja täitnud olulist rolli
Palestiina omavalitsuse edukatel institutsioonide ülesehitamise püüdlustel.
Selles osas nõustus EL Maailmapanga ja teiste rahvusvaheliste
rahastamisasutuste hinnanguga, et „kui Palestiina omavalitsus jätkab praegust
tegevust institutsioonide väljaarendamisel ja avalike teenuste osutamisel, on
tal head võimalused riigi loomiseks mis tahes ajahetkel lähitulevikus”.
Abiandjad kordasid seda hinnangut 13. aprillil 2011 Brüsselis kõrge esindaja
asepresident Ashtoni võõrustatud ajutise kontaktkomitee kohtumisel ja veel üks
kord 2011. aasta septembris. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO),
Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Maailmapanga aruannete põhjal tunnistasid
osalejad, et „uuritud põhivaldkondades ületab Palestiina omavalitsus toimivalt
riigilt nõutavad künnised ning Palestiina institutsioonid kannatavad välja
võrdluse väljakujunenud riikide omadega”[2].
Abiandjad kordasid oma hinnangut Palestiina omavalitsuse uuritud
institutsioonide riiklikule valmisolekule 21. märtsil 2012 Brüsselis peetud ajutise
kontaktkomitee kohtumisel. ELi ülemaailmne roll muutuvas
naabruses/maailmas ELi
– Palestiina suhete kontekstiks on piirkonna muutuv poliitiline üldolukord ning
paradigmaks ELi määrav roll ja lisaväärtus ülemaailmses juhtimises, „mis
avaldub ELi aktiivses toetuses demokraatiale, õigusriigi põhimõttele,
inimõiguste ja inimeste julgeoleku kaitsele koos rahvusvaheliste keskkonna- ja
sotsiaalkonventsioonide täitmise, avatud kaubanduse ning inimväärse töö
tegevuskavaga”[3].
Kui EL reageerib oma muutuvale naabrusele, eelkõige araabia kevadele, vaadates
läbi oma naabruspoliitika, on tal eriline huvi ja vastutus ennetavalt edendada
demokratiseerimist, mis toob piirkonnas kaasa stabiilsuse ja jõukuse. Eelkõige
naabruses aset leidnud hiljutised sündmused on näidanud „vajadust täita
piirkonna rahvaste õiguspärased ootused, sealhulgas palestiinlaste õiguspärane
ootus oma riigile”[4].
EL jätkab
Palestiina ÜROs esitatud algatuse arengu tähelepanelikku jälgimist[5]. Palestiina omavalitsus
on esimeste partnerite seas, kellele koostatakse uus tegevuskava, mille puhul
võetakse arvesse uut reaktsiooni muutuvale naabrusele, tuginedes
diferentseerimisele, vastastikusele usaldusele ning ühisele pühendumisele
üleilmsetele väärtustele, rahvusvahelisele õigusele, rahvusvahelistele
inimõiguste normidele, demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele. ELi uus
lähenemisviis hõlmab tihedamaid poliitilisi sidemeid ja järkjärgulist
majanduslikku integratsiooni ELi siseturule nende partnerite puhul, kes on valmis
minema reformieesmärkides kaugemale ja suudavad seda teha. Eesmärgiks on suurem
diferentseeritus, võimaldades igal partneril arendada tema ELi-sidemeid oma
püüdluste, vajaduste ja suutlikkuse alusel, tuginedes samas ka vastastikusele
usaldusele ja suurele pühendumisele eespool nimetatud üleilmsetele väärtustele
ning ühiselt kokkulepitud prioriteetide rakendamise suutlikkusele[6]. Allkomiteed kujutavad endast
ideaalset vahendit nende prioriteetide rakendamise kontrollimiseks ja
allkomiteede järeldusi võetakse arvesse ühiskomitee töös ning ELi
aastaaruandes. Samal ajal soovib EL
järjest enam suunata oma vahendeid sinna, kus neid on kõige rohkem vaja ja kus
neist võiks kõige rohkem kasu olla. Nii ühendatakse ELi välisvahendid, mida
kasutatakse ka palestiinlaste hüvanguks, tihedamalt reformide elluviimisel
tehtud edusammudega. Selles osas on palestiinlastele antav ELi finantsabi
tihedas kooskõlas käesoleva tegevuskava põhiliste poliitiliste eesmärkidega.
Arengukoostöö parimast tavast lähtudes konsulteerivad EL ja tema liikmesriigid
üksteisega ning kooskõlastavad oma programmitööd. Käesoleva tegevuskava
eesmärkide saavutamine on seotud suutlikkusega tegeleda probleemidega, mis
tulenevad peamiselt okupatsioonist, aga ka Jordani läänekalda ja Gaza sektori
praegusest eraldatusest, praegusest ebakindlusest seoses Palestiina
omavalitsuse rahanduse jätkusuutlikkusega ning
Iisraeli-Palestiina rahukõneluste jätkuvast ebaedust. Need asjaolud
seavad Palestiina omavalitsuse saavutused tõsisesse ohtu. Pühendumine kahe riigi kooseksisteerimisel
põhinevale lahendusele EL kinnitab oma
pühendumist kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele, mis hõlmab
sõltumatu, demokraatliku, tervikliku ja elujõulise Palestiina riigi loomist
Iisraeli kõrval. ELi toetus Palestiina riigi perspektiivile ja palestiinlaste
õiguspärastele ootustele väljendab konkreetselt ELi pikaajalist pühendumist
kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele. Pooled kinnitavad oma
pühendumist panustada ühisesse eesmärki: lahendada Lähis-Ida konflikt allpool
nimetatud tingimustel. EL sõnastas oma
seisukoha Lähis-Ida rahuprotsessi kohta 1980. aasta Veneetsia deklaratsioonis
ja on seda sellest alates erinevates välissuhete nõukogu järeldustes edasi
arendanud: 2009. aasta detsembris, 2010. aasta detsembris, 2011. aasta mais ja
2012. aasta mais ning 21. aprillil 2011. aastal ÜRO Julgeolekunõukogus ELi
nimel edastatud avalduses. 1999. aasta Berliini deklaratsiooni meelde tuletades
kinnitab EL taas, et on valmis Palestiina riiki sobival ajal tunnustama. Neliku
23. septembri 2011. aasta avalduse kohaselt toetab EL aktiivselt Palestiina
riigi loomiseks vajalikke edasisi samme, samuti vastavalt kehtivatele
menetlustele Palestiina omavalitsuse märkimisväärselt suuremat iseseisvust ja
sõltumatust oma siseküsimustes, sealhulgas meetmeid, mis aitaksid kaasa
C-piirkonna sotsiaalsele ja majandusarengule. EL kinnitab oma
toetust Palestiina lepitamisele vastavalt välisasjade nõukogu 23. mai 2011.
aasta järeldustes sätestatule. EL on seisukohal, et kuni Gaza sektor jääb
Jordani läänekaldast poliitiliselt eraldatuks, jääb Gaza ja selle ümbruse
olukord endiselt heitlikuks ja jätkusuutmatuks. Tuletades
meelde nõukogu eelmisi järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, kordab EL oma üleskutset avada viivitamata, alaliselt ja tingimusteta
piiriületuspunktid humanitaarabi, kaupade ja isikute liikumiseks Gaza
sektorisse ja sellest välja, eelkõige Gaza ja Jordani läänekalda vahel. EL tuletab meelde
rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaldatavust Palestiina okupeeritud
territooriumil, sealhulgas tsiviilisikute kaitset käsitleva neljanda Genfi
konventsiooni kohaldatavust[7].
EL kutsub üles kõigi Palestiina vangidega seonduvate rahvusvaheliste
inimõiguste valdkonna kohustuste täielikule täitmisele[8]. EL rõhutab
kiireloomulist vajadust taas alustada rahuprotsessiga, et saavutada tegevuskava
kohustustega täielikus kooskõlas olev kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev
lahendus, mis tugineks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, Madridi
põhimõtetele (sealhulgas maade vahetamisele rahu vastu), tegevuskavale, poolte
eelnevatele kokkulepetele ning Araabia rahualgatusele, pidades silmas eelkõige
järgnevat: –
kokkulepe kahe riigi piiride kohta, tuginedes 4.
juuni 1967. aasta piirijoontele, kasutades vajaduse korral poolte vahel kokku
lepitavaid võrdseid maavahetusi[9].
EL tunnistab üksnes selliseid muudatusi, sealhulgas Jeruusalemmaga seotud
muudatusi enne 1967. aastat kehtinud piirides, milleni on jõutud mõlema poole
kokkuleppel[10].
EL kordab, et asundused, okupeeritud alale püstitatud eraldusbarjäär,
eluasemete lammutamine ja neist väljatõstmine on rahvusvahelise õiguse kohaselt
ebaseaduslikud ning takistavad rahu saavutamist ja ähvardavad muuta kahe riigi
kooseksisteerimisel põhineva lahenduse võimatuks. EL jätkab selle tagamist, et
asundustest pärinevate kaupade suhtes ei kohaldata ELi-Iisraeli
assotsiatsioonilepingu kohast eeliskohtlemist ja et asunduste majandustegevust
ei toetata mingitest ELi vahenditest ega programmidest. –
Tuletades meelde, et EL ei ole kunagi tunnustanud
Ida-Jeruusalemma annekteerimist, tuleb läbirääkimiste teel leida viis
Jeruusalemma kui mõlema riigi tulevase pealinna staatuse küsimuse
lahendamiseks. –
Õiglane, erapooletu, realistlik ja kokkulepitud
lahendus pagulasküsimusele. –
Julgeolekukorraldus, mis palestiinlaste seisukohast
austab nende sõltumatust ja näitab, et okupatsioon on lõppenud, ning
iisraellaste seisukohast kaitseb nende julgeolekut, väldib terrorismi taasteket
ja maandab tõhusalt uusi esilekerkivaid ohte. –
Palestiinlaste kontroll oma loodusvarade üle,
sealhulgas piiriüleste veevarude õiglane ja mõistlik jagamine vastavalt
rahvusvahelise õiguse asjaomastele sätetele, millega tuleb tegeleda
paralleelselt teiste lõpliku staatuse küsimustega. –
Töö piirkondlike küsimustega, et tagada Lähis-Idas
üldine rahu. EL on endiselt valmis
andma märkimisväärse panuse konfliktijärgsesse elukorraldusse. Käesolev tegevuskava
on kavandatud kolmeks kuni viieks aastaks. PRIORITEETSED
EESMÄRGID[11] 1) Jõupingutuste suurendamine
Lähis-Ida konflikti lahendamiseks eespool nimetatud tingimustel, toetades muu
hulgas sõltumatu Palestiina riigi loomist 2) Kahepoolsete
suhete süvendamine ettevalmistusena ELi ja tulevase Palestiina riigi vahelise
täiemahulise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ·
Poliitilise dialoogi pidamine ja arendamine kõigil
tasemeil. ·
ELi ja Palestiina poole vahelise iga-aastase
kohtumise korraldamine kooskõlas teiste ENP partneritega peetava
assotsiatsiooninõukogu mudeliga. ·
Võimalikult kiiresti läbirääkimiste alustamine
täiemahulise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks, mis sõlmitaks ametlikult
Palestiina riigi loomisel. ·
Mitmepoolses raamistikus tehtava koostöö
tihendamine, aidates muu hulgas kaasa ÜRO jõupingutustele lahendada
piirkondlikud konfliktid ja edendada tõhusat mitmepoolsust. 3) Õigusriigi
ja inimõiguste austamise põhimõtetele tuginev ning toimiva süvademokraatia ja
usaldusväärsete institutsioonidega Palestiina riik ·
Kodanike õiguste (kasutada oma põhivabadusi ja
inimõigusi) kaitsmine, sealhulgas kogunemisvabadus, sõnavabadus,
ühinemisvabadus, liikumisvabadus, usu- ja veendumusvabadus, meediavabadus, ning
vaenu õhutamise vastu võitlemise vajaduse säilitamine, kasutades piisavat ja
nõuetekohaselt rakendatud riiklikku õigusraamistikku, mis oleks kooskõlas
rahvusvaheliste standarditega; naiste ja tüdrukute õiguste kaitsmine, tunnistades
muu hulgas kehtetuks riiklike õigusaktide kõik diskrimineerivad sätted. Ajakava: tähtajatu. Kriteeriumid:
rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides sätestatud kohustustele vastavate
õigusaktide vastuvõtmine, 2000. aasta vabaühenduste seaduse täielik rakendamine
tervel Palestiina okupeeritud territooriumil, eelkõige meediat käsitlevate
õigusaktide vastuvõtmine, Palestiina sõltumatu inimõiguste komisjoni arendamine
vastavalt Pariisi põhimõtetele (ÜRO peaassamblee resolutsioon 48/134), naistevastase
vägivallaga võitlemise riikliku strateegilise kava täielik rakendamine, naiste
majandustegevuses osalemise määr, Palestiina ulatusliku inimõiguste strateegia
vastuvõtmine. Näitajad: Palestiina
sõltumatu inimõiguste komisjoni aruanded, naiste diskrimineerimise kaotamise
komitee aruanded ja Istanbuli tegevuskava rakendamise aruanded, ENP
eduaruanded. ELi vastutusalad:
jätkuv toetus kodanikuühiskonnale ja valitsusvälistele sidusrühmadele,
asjakohaste õigusvaldkonna reformide ja nende rakendamise eest kõnelemine ja
nende toetamine, inimõiguste kaitsjate toetamine. ·
Rahvusvahelistele standarditele vastavate tõeliste
demokraatlike valimiste korraldamine kõigil tasemeil. Ajakava: lühiajaline,
seejärel vastavalt valimisseadusele. Kriteeriumid: Gaza
valijate registri ajakohastamine ja Jordani läänekalda registri jätkuv
ajakohastamine, muudetud valimisseaduse väljakuulutamine, presidendi dekreet
valimiskalendri kasutuselevõtu kohta, kohalikud, presidendi- ja
parlamendivalimised, demokraatliku valitsuse üle järelevalvet teostava
demokraatlikult valitud Palestiina Seadusandliku Nõukogu kokkukutsumine. Näitajad:
rahvusvahelisi ja riigisiseseid erapooletuid valimiste vaatlusmissioone
käsitlevad järeldused. ELi vastutusalad:
poliitiline toetus valimiste, sealhulgas Ida-Jeruusalemma valimiste
väljakuulutamisele, jätkuv abi keskvalimiskomisjonile ja Palestiina
Seadusandliku Nõukogu sekretariaadile; võimalikud ELi valimiste
vaatlusmissioonid, kinnipeetud Palestiina parlamendiliikmete vabastamise
toetamine[12]. ·
Rahvusvahelistele standarditele vastava sõltumatu,
erapooletu ja täielikult toimiva kohtusüsteemi loomine, tagades nõuetekohase
menetluse, õiglase kohtupidamise ning kohtumääruste ja –otsuste jõustamise. Ajakava: keskmise
pikkusega kuni pikaajaline. Kriteeriumid:
kohtuasjade lõpetamisele kuluv aeg, kohtueelselt kinnipeetavate inimeste arv,
õigusabi süsteemi loomine, õigusaktide vastuvõtmine (karistusseadustik,
vahendamist ja lepitamist käsitlevad õigusaktid, alaealiste üle õigusemõistmist
käsitlevad õigusaktid, halduskohtud), erikohtute pädevuse reguleerimine,
lahutades muu hulgas tsiviil- ja julgeolekukohtud ning piirates sõjaväekohtute
pädevuse teenistuses olevate sõjaväelastega. Näitajad: Palestiina
sõltumatu inimõiguste komisjoni aruanded, programmi Seyada II või sellele
järgnevate programmide eduaruanded, Euroopa Liidu politseimissiooni Palestiina
aladel (EUPOL COPPS) hinnangud, ENP eduaruanded. ELi vastutusalad:
kohtusüsteemi jätkuv abistamine ·
Palestiina julgeolekusektori reformimine ja
arendamine, julgeolekuteenistuste demokraatliku tsiviilkontrolli
institutsionaliseerimine ja selle tagamine, et nad peavad oma tegevuse juures
täielikult kinni inimõigustest, kasutades nõuetekohast reguleerimist,
asjakohaseid koolitus- ja aruandlusmehhanisme. Ajakava: keskmise
pikkusega. Kriteeriumid:
julgeolekusektoris Palestiina riikliku arengukava (2011–2013) prioriteetsete
poliitikavaldkondade rakendamine, ühtlustatud juhtimisstruktuurid ja eelarve
planeerimise süsteemid, mille kohta antakse aru siseministrile ja mis hõlmavad
terve Palestiina okupeeritud territooriumi julgeolekuasutusi, inspektsiooni
loomine järelevalveks kõigi julgeolekujõudude üle ja siseministeeriumi suurem
riiklik vastutus, Palestiina sõltumatu inimõiguste komisjoni juurdepääs kõigile
kinnipidamisasutustele (sealhulgas sisejulgeoleku omadele), sealhulgas ilma
eelneva loata. Näitajad: Palestiina
sõltumatu inimõiguste komisjoni aruanded, EUPOL COPPSi hinnangud, ENP
eduaruanded. ELi vastutusalad:
jätkuv ELi toetus julgeoleku- ja korrektsioonisüsteemile, sealhulgas vajaduse
korral ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kaudu, inimõigustealane
koolitus, Jordani läänekaldal Palestiina omavalitsuse julgeolekualase pädevuse
ja tegevusulatuse ala laiendamiseks (praegu B- ja C-piirkonnas) kokkulepitud
meetmete toetamine. ·
riikliku arengukava (2011–2013) ja sellele
järgnevate kavade täielikuks rakendamiseks riigisiseste jõupingutuste
suurendamine koostöös rahvusvahelise abiandjate kogukonnaga. Ajakava: lühiajaline
kuni keskmise pikkusega. Kriteeriumid: riikliku
arengukava prioriteetide rakendamine. Näitajad:
rahandusministeeriumi kvartaliaruanded, planeerimise ja haldusvaldkonna
arendamise ministeeriumi aruanded, riikliku arengukava iga-aastased
kontrolliaruanded, Maailmapanga ja IMFi aruanded ajutisele kontaktkomiteele. ELi vastutusalad:
jätkuv rahaline toetus palestiinlastele, sealhulgas Palestiina omavalitsuse
rahanduse jätkusuutlikkusse panustamine, ning palestiina põgenikele ÜRO
Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni kaudu (vahendite olemasolu
korral); tehniline toetus Palestiina institutsioonide haldussuutlikkuse
suurendamisele ettevalmistusena integratsiooniks mitmepoolsesse süsteemi. 4) Eelarve
konsolideerimise ja jätkusuutliku majandusarengu saavutamine tervel Palestiina
okupeeritud territooriumil ·
Tuginemine tugeva riikliku finantsjuhtimise
süsteemi loomisel tehtud olulistele edusammudele, pühendudes edasistele
täiustustele, eelkõige seoses välis- ja siseauditi ning -kontrolliga. Ajakava: tähtajatu. Kriteeriumid: üldine
eelarvedistsipliin, vahendite strateegiline eraldamine ja teenuste tõhus
osutamine, Palestiina omavalitsuse eelarvepuudujääk ja sõltuvus abist,
omavalitsuse tulude tulemuslikum kogumine, energiatoetuste („netolaenuandmise”)
kaotamine, avaliku teenistuse ja pensionireformi rakendamine, riiklike kulutuste
ja finantsaruandluse hinnangu ja sellega seonduva tegevuskava rakendamine,
riigihangete õigusraamistiku kehtestamine. Näitajad:
rahandusministeeriumi kvartaliaruanded, riikliku arengukava iga-aastased
kontrolliaruanded, Maailmapanga ja IMFi aruanded ajutisele kontaktkomiteele. ELi vastutusalad:
jätkuv rahaline toetus palestiinlastele, millega kaasnevad Palestiina
omavalitsuse rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse edendamise meetmed, ning
palestiina põgenikele ÜRO Abi- ja Tööorganisatsiooni kaudu (vahendite olemasolu
korral), tehniline toetus Palestiina institutsioonide haldussuutlikkuse
suurendamisele ettevalmistusena integratsiooniks mitmepoolsesse süsteemi,
omavalitsuse tulude tulemuslikuma kogumise toetamine, sealhulgas parandatud
mehhanismi juurutamine, millega tagatakse tõhus, läbipaistev ja prognoositav
tollitulude kogumine Iisraeli poolt Palestiina omavalitsuse nimel vastavalt
Pariisi protokollile. ·
Poliitilise halduse, avaliku teenistuse korralduse
ja riikliku vastutuse mehhanismide parandamine, sealhulgas auditi- ja
järelevalvesuutlikkuse ning pettuste ja korruptsiooni ennetamise ja nendega
võitlemise suutlikkuse suurendamine. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid: põhilise
personalihalduse detsentraliseeritud süsteemi juurutamine, valitsemissektori
siseauditi detsentraliseerimine, finants- ja halduskontrolli büroo roll
sõltumatu välisauditiasutusena vastavalt Kõrgeimate Kontrolliasutuste
Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) standarditele. Näitajad: Palestiina
planeerimise ja haldusvaldkonna arendamise ministeeriumi, Maailmapanga ja IMFi
aruanded ajutisele kontaktkomiteele. Finants- ja halduskontrolli büroo
aastaaruanded, riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hinnang. ELi vastutusalad:
valitsemisalase strateegiarühma kaasjuht, jätkuv rahaline toetus eelkõige
riiklikule finantsjuhtimisele, TAIEXi täielik kasutamine. ·
Palestiinas konkurentsivõimelise erasektori
arendamise toetamine, minimeerides muu hulgas erasektori arendamise piirangud,
et aidata kaasa Palestiina majanduslikule sõltumatusele. Ajakava: keskmise
pikkusega. Kriteeriumid: uute
kaubandusvaldkonna õigusaktide vastuvõtmine, et soodustada majandustegevust ja
investeeringuid, reguleerivate ja tehnilisi standardeid kehtestavate asutuste
loomine kõigis olulisemates majandussektorites. Näitajad:
rahvusvaheliselt tunnustatud ülevaated, näiteks Maailmapanga ärisõbralikkuse
aruanded, EuroMedi ettevõtlusharta aruanded. ELi vastutusalad:
jätkuv rahaline toetus (vahendite olemasolu korral), TAIEXi täielik kasutamine,
jätkuv toetus Palestiina vaatlejastaatusele kui esimesele sammule Maailma
Kaubandusorganisatsiooniga peetavate ühinemiskõneluste suunas. ·
Gaza sektori arendamise suunatud toetamine
kõnealuste üldiste jõupingutuste raames. Ajakava: keskmise
pikkusega. Kriteeriumid: riikliku
arengukava valdkondlike näitajate rakendamine Gaza sektoris. Näitajad: Palestiina
planeerimise ja haldusvaldkonna arendamise ministeeriumi aruanded ajutisele
kontaktkomiteele. ELi vastutusalad:
üleskutse 2005. aasta liikumist ja juurdepääsu käsitleva lepingu täielikule rakendamisele,
Gaza sektori isoleerimise lõpetamise toetamine,[13] liikumis- ja
juurdepääsupiirangute täieliku ja lõpliku kaotamise toetamine Palestiina
majanduselu elavdamise eeltingimusena ning selle tagamisele kaasaaitamine, et
Palestiina omavalitsus saaks täielikult kasu kehtivatest lepingutest ja
vahenditest, millele tal on õigus. ·
Kaubandussuhete edasiarendamine ja konkreetsete
meetmete võtmine kaubandust ja koostööd käsitleva ajutise
assotsiatsioonilepingu täieliku rakendamise soodustamiseks. Ajakava: keskmise
pikkusega. Kriteeriumid:
liikumist ja juurdepääsu käsitleva lepingu rakendamine, Palestiina erasektori
konkurentsivõime. Näitajad: Maailmapanga
ja IMFi aruanded ajutisele kontaktkomiteele, kaubandusstatistika, sealhulgas
põllumajanduskvootide täitmine. ELi vastutusalad:
jätkuv toetus Palestiina erasektorile, EuroMedi ministrite vastuvõetud
majanduspaketi rakendamine, ajutise assotsiatsioonilepingu ning
põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ning kala- ja
kalandustoodete turu täiendavat liberaliseerimist käsitleva lepingu täielik
rakendamine, suurem pühendumine Gaza sektori kalapüügi piirkonna küsimusele. ·
Tõhusal integreeritud piirihaldusel põhineva
tänapäevase piirikontrollisüsteemi väljatöötamine ja jätkuv toetus
rahvusvaheliste sadamate tolliosakondades töötavate kvalifitseeritud töötajate
koolitamisele. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
piiripunktide haldamise ja integreeritud piirihalduse süsteemi arendustegevuse
kulutusteks vahendite eraldamine, seonduva põhilise taristu (territoriaalsete
ühenduste, sadamate, transpordivõrgustiku) loomiseks vahendite eraldamine,
liikumist ja juurdepääsu käsitleva lepingu rakendamine. Näitajad: Palestiina
tollikontrolli hindamine, kui see on tööle hakanud, integreeritud piirihalduse
edendamine/hindamine isikute ja kaupade liikumise lihtsustamisel, tagades samal
ajal valvatud piirid. ELi vastutusalad: jätkuv
ELi toetus, sealhulgas vajaduse korral ÜJKP kaudu, Palestiina omavalitsuse
ametnike koolitamine nende tulevaseks lähetamiseks piiridele, jätkuv toetus
Palestiina vaatlejastaatusele kui esimesele sammule Maailma
Kaubandusorganisatsiooniga peetavate ühinemiskõneluste suunas. 5) Jõupingutuste suurendamine
vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse märkimisväärseks vähendamiseks, eelkõige kõige
ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade hulgas, ning sotsiaalse kaasatuse
suurendamiseks tervel Palestiina okupeeritud territooriumil ·
Jätkusuutliku, õiglase ja kulutõhusa
sotsiaalkindlustussüsteemi ülesehitamine. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
asjaomaste sotsiaalkaitset, sealhulgas pensioneid käsitlevate õigusaktide
vastuvõtmine, vaesust ja haavatavust käsitleva riikliku andmebaasi koostamine,
vahendite ülekandmise kontrolli täielik rakendamine Jordani läänekaldal ja Gaza
sektoris enne selle ühendamist täielikult rahastatava riikliku kavaga. Näitajad: Palestiina
planeerimise ja haldusvaldkonna arendamise ministeeriumi ning Maailmapanga
aruanded ajutisele kontaktkomiteele, valdkonna ELi abikavade eduaruanded ja
hinnangud. ELi vastutusalad:
jätkuv rahaline toetus eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele palestiinlastele
suunatud rahalise toetuse kavade reformiks, et muuta nende olukorda
jätkusuutlikumaks, Palestiina tsentraalse statistikaameti kaasamine
piirkondlikesse abikavadesse (MEDSTAT III). ·
Rahvatervise ja selle juhtimise taseme tõstmine
Palestiina okupeeritud territooriumil kooskõlas ulatusliku riikliku
tervishoiustrateegia rakendamisega Palestiina omavalitsuse poolt; taristu ja
logistika, tervishoiusektori rahastamise, tervishoiu inimressursside ja
ravimitele juurdepääsuga (sealhulgas Gazas) seonduvate probleemide lahendamine. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
vahendite eraldamine teisese ja kolmandase tervishoiu arendamisele, Al Najah
Ülikooli õppehaigla loomine. Näitajad: Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) aruanded ja ÜRO Arenguprogrammi arenguindeksi
aruanded. ELi vastutusalad:
väljaspool ELi abi praegusi sihtvaldkondi, ehkki EL jätkab Palestiina
omavalitsuse üldist rahalist otsetoetamist ja võib toetada tervishoiuvaldkonna
konkreetseid kiireloomulisi vajadusi näiteks Gaza sektoris või Ida-Jeruusalemma
haiglates. 6) Territoriaalse
halduse ja juurdepääsu, sealhulgas loodusvaradele juurdepääsu parandamine ·
Vee ja reovee integreeritud juhtimissüsteemiks
vajaliku õigus- ja institutsionaalse raamistiku arendamine, et tagada teenuste
õiglane osutamine ja varude jätkusuutlik kasutamine tervel Palestiina
okupeeritud territooriumil ning raamistiku rakendamise toetamine. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
veemajandust reguleeriva asutuse loomine, vahendite eraldamine piirkondlikult
ühendatud riiklikule veevõrgule ja magestamiseks. Näitajad: riikliku
arengukava veetaristueesmärkide saavutamise hindamine (2013. aastaks veevõrguga
ühendatud 95 % majapidamistest, kanalisatsioonivõrguga ühendatud 65 %
(Jordani läänekalda) ja 92 % (Gaza sektori) majapidamistest ning võrgus
esineva kao vähendamine). Vaadatakse läbi pärast 2013. aastat. ELi vastutusalad:
jätkuv ELi toetus, võimalik toetus naabruspoliitika investeerimisvahendist. ·
Jõupingutuste suurendamine piirkondliku ja rahvusvahelise
taristu (nt transpordi-, energia-, vee-, telekommunikatsiooni- jne) võrgustike
ühilduvuse parandamiseks eelkõige EuroMedi piirkonnas. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
konkurentsi ja teenusstandardeid edendava telekommunikatsioonivaldkonna reguleeriva
asutuse loomine, investeerimine piirkondlikku ühenduvusse Egiptuse/Jordaaniaga,
energiajulgeoleku parandamine, edendades muu hulgas kohalike taastuvate
energiaallikate kasutamist, vahendite eraldamine Jordani läänekalda – Gaza
sektori territoriaalsele ühendusele ja piirkondlikule teedevõrgustikule. Näitajad: riikliku
arengukava iga-aastane kontrolliaruanne, Maailmapanga aruanded ajutisele
kontaktkomiteele. ELi vastutusalad:
jätkuv ELi toetus, sealhulgas tehnilise abi ja teabevahetuse vahendi (TAIEX)
ning EuroMedi algatuste kaudu, võimalik toetus naabruspoliitika
investeerimisvahendist. ·
Säästva arengu poliitika rakendamine, mille
tulemuseks oleksid strateegiad ja algatused muu hulgas keskkonnasäästliku
majandusarengu ja suurema sotsiaalse kaasatuse saavutamiseks. Ajakava: keskmise
pikkusega. Kriteeriumid: riikliku
keskkonnastrateegia täielik rakendamine, asjaomase õigus- ja institutsionaalse
raamistiku arendamine ja läbivaatamine. Näitajad: riikliku
arengukava iga-aastane kontrolliaruanne. ELi vastutusalad: ELi
abi peaasjalikult suutlikkuse arendamise näol, projektide toetamine, TAIEX ja
EuroMedi algatused 7) Hariduse,
teadusuuringute ja uuendustegevuse kvaliteedi parandamine, infoühiskond
Palestiina okupeeritud territooriumil ·
Hariduse, teadusuuringute ja uuendustegevuse
kvaliteedi parandamine, infoühiskond Palestiina okupeeritud territooriumil. Ajakava: pikaajaline. Kriteeriumid:
Palestiina omavalitsuse vahendite eraldamine alg-, kesk- ja kolmanda taseme
haridusele, teadusuuringutele, teadusele ja tehnikale; riikliku akadeemiliste
teadusuuringute fondi loomine; hariduse, kultuuri, noorte ja spordiga seonduva
taristu arendamine, e-valitsemise kava koostamine,
telekommunikatsioonivaldkonna reguleeriva asutuse loomine ning Palestiina
omavalitsuse teadusuuringute ja akadeemilise võrgustiku parem ühendamine
üleeuroopalise võrgustikuga GÉANT. Näitajad: ÜRO
Arenguprogrammi haridusnäitajad, põhihariduses ja kõrghariduses osalemise
määradele vastavate riikliku arengukava eesmärkide täitmise hindamine,
asjaomastes ELi programmides osalemiseks esitatud edukate Palestiina taotluste
arv. ELi vastutusalad:
Palestiina asjaomastes ELi programmides osalemise soodustamine, jätkuv ELi
toetus tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe programmile
(mis vaadatakse läbi 2013. aastal), ehkki see jääb väljapoole ELi kahepoolse
abi praegusi sihtvaldkondi. 8) Palestiinlaste
õiguste toetamine Ida-Jeruusalemmas ·
Palestiinlaste poliitiliste, majanduslike,
sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste toetamine Ida-Jeruusalemmas, lähtudes
välisasjade nõukogu 2009. aasta detsembri järeldustest ja täielikus kooskõlas
Palestiina strateegilise, mitut valdkonda hõlmava arengukavaga Jeruusalemma
kohta. Ajakava: tähtajatu. Kriteeriumid:
Ida-Jeruusalemmas strateegilise, mitut valdkonda hõlmava arengukava rakendamine,
PVO kontaktasutuse loomine, Palestiina institutsioonide taasavamine vastavalt
tegevuskavale. Näitajad: WHO
näitajad/demograafilised näitajad Ida-Jeruusalemma palestiinlaste kohta,
võimaluse korral muud inimarengu näitajad. ELi vastutusalad: jätkuv
ELi toetus Ida-Jeruusalemma programmile (sealhulgas eluasemetele,
majandusarengule, põhilistele sotsiaalteenustele, inimõigustele ning
kultuuripärandi säilitamisele ja toetamisele). 9) C-piirkonna
arendamispüüdluste elavdamine ·
C-piirkonna arendamispüüdluste elavdamine. Ajakava: tähtajatu. Kriteeriumid:
investeerimine C-piirkonna riiklikesse ehitustöödesse ja asutustesse, inimeste
ja kaupade liikumise, arengu, kaubanduse ja ekspordi parandamine. Näitajad: Palestiina
planeerimise ja haldusvaldkonna arendamise ministeeriumi aruanded ajutisele
kontaktkomiteele, Palestiina C-piirkonna üldkava vastuvõtmine. ELi vastutusalad:
jätkuv rahaline toetus Palestiina arendustegevusele C-piirkonnas,[14] et säilitada seal Palestiina
kohalolek, Palestiina üldkavade väljatöötamise toetamine, et parandada terve
Jordani läänekalda arendustegevust ja säilitada tulevase Palestiina riigi
elujõulisus, liikumis- ja juurdepääsupiirangute täieliku ja lõpliku kaotamise
toetamine Palestiina majanduselu elavdamise eeltingimusena ning selle
tagamisele kaasaaitamine, et omavalitsus saaks täielikult kasu kehtivatest
lepingutest ja vahenditest, millele tal on õigus. Jätkatakse humanitaarabi
õigeaegset ja tõhusat andmist siis, kui, ja seal, kus vaja, kooskõlas
humanitaarsete põhimõtetega. LISA:
TÄIENDAVAD EESMÄRGID A. POLIITILINE
MÕÕDE I. Poliitiline dialoog ja
koostöö [ELi-PVO poliitiline dialoog] Kahepoolsete suhete süvendamine strateegilise
visiooni osana liikumisel täielikult integreeritud ja sõltumatu Palestiina
riigi suunas ning tihedama poliitilise koostöö ja dialoogi saavutamine jagatud
väärtuste alusel. (1)
Välis- ja julgeolekupoliitika alase
poliitilise ja strateegilise dialoogi elavdamine ning kohtumine erinevatel
tasanditel ja kõigil foorumitel[15]. (2)
ELi ja Palestiina poole vahelise iga-aastase
kohtumise korraldamine kooskõlas teiste ENP partneritega peetava
assotsiatsiooninõukoguga. (3)
Võimalikult kiiresti läbirääkimiste alustamine
täiemahulise assotsiatsioonilepingu üle, mis sõlmitaks ametlikult riigi
loomisel. (4)
Palestiina ministrite ja nende Euroopa ametivendade
kontaktide tihendamine. (5)
Iga-aastane kohtumine Palestiina kõrgema ametnikuga
poliitika- ja julgeolekukomitees ning täiendavate erakorraliste kohtumiste
korraldamine. (6)
Konfliktiennetuse, rahu ja kriisijuhtimise ning
kodanikukaitse alase dialoogi ja koostöö tugevdamine. (7)
Mitmepoolses raamistikus tehtava koostöö
tihendamine, aidates muu hulgas kaasa ÜRO jõupingutustele lahendada
piirkondlikud konfliktid ja edendada tõhusat mitmepoolsust. (8)
Süvendatud koostöö võitluses ühiste julgeolekuohtude
vastu, sealhulgas massihävitusrelvade leviku tõkestamises ja võitluses
ebaseadusliku relvaekspordi vastu. II. Demokraatia, õigusriik ja
hea valitsemistava [Inimõiguste, hea valitsemistava ja
õigusriikluse allkomitee] Tõelise ja jätkusuutliku demokraatia
ülesehitamine, mida iseloomustab inimõigustest ja õigusriigi põhimõttest
kinnipidamine. Valimised (9)
Rahvusvahelistele standarditele vastavate tõeliste
demokraatlike valimiste korraldamine kõigil tasemeil. (10)
Riigisisese õigusraamistiku tugevdamine, et tagada
valimiste riigisisene ja rahvusvaheline sõltumatu kontroll ja vaatlemine,
sealhulgas kodanikuühiskonna poolt. (11)
Keskvalimiskomisjoni rolli, sõltumatuse ja
suutlikkuse tugevdamine ning selle tagamine, et institutsiooni toetataks
piisavate rahaliste vahenditega. (12)
Meetmete võtmine naiste poliitilises ja
demokraatlikus elus osalemise suurendamiseks. Kohtusüsteem (13)
Jõupingutuste tegemine rahvusvahelistele
inimõiguste standarditele vastava sõltumatu, erapooletu ja täielikult toimiva
kohtusüsteemi loomiseks, tagades nõuetekohase menetluse, õiglase kohtupidamise
ning kohtumääruste ja –otsuste jõustamine. (14)
Õigusaktide täiendamine, õigusteabele avalikkuse
juurdepääsu lihtsustamine, et tagada kõigile ühetaoline juurdepääs
õiguskaitsele ning õigusabifondi loomine koos piisavate struktuuridega selle
nõuetekohase haldamise tagamiseks. (15)
Õigusaktide vastuvõtmise ja rakendamise teel
erikohtute pädevuse reguleerimine, lahutades muu hulgas tsiviil- ja
sõjaväekohtud ning piirates sõjaväekohtute pädevust teenistuses olevate
sõjaväelastega, säilitades seejuures tsiviilkohtute kõigi inimõiguste ja
rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste alase pädevuse. Inimõiguste ja
rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste alase õiguskaitse võimaluste ning
kodanike õigusi käsitlevale teabele juurdepääsu parandamine. (16)
Kohtusüsteemi eri asutuste vastutusvaldkondade
täpsustamine. Julgeolek (17)
Palestiina julgeolekusektori reformi ja arendamise
kiirendamine, julgeolekuteenistuste demokraatliku tsiviilkontrolli
institutsionaliseerimine ja selle tagamine, et nad peavad oma tegevuse juures
täielikult kinni inimõigustest, kasutades nõuetekohast reguleerimist ja
asjakohast koolitust. Hea valitsemistava (18)
Kõigi vajalike õiguslike ja haldusmeetmete võtmine
erinevate valitsemisharude pädevuse selge jaotuse kehtestamiseks ja
rakendamiseks. (19)
Riikliku arengukava (2011–2013) ja sellele
järgnevate kavade täielikuks rakendamiseks riigisiseste jõupingutuste
suurendamine koostöös rahvusvahelise abiandjate kogukonnaga. (20)
Palestiina omavalitsuse jõupingutuste toetamine, et
rakendada riiklikku strateegilist eesmärki reformida oma avalikku haldust, et
pakkuda kvaliteetseid ja tõhusaid avalikke teenuseid tervel Palestiina
okupeeritud territooriumil. (21)
Toimiva õigusraamistiku arendamine, koostades
seadusandliku kava, kehtestades erakorralises olukorras rakendatud
seadusandlike algatuste nõuetele vastavuse läbivaatamise eeskirjad ja kasutades
tulevaste õigusaktide tulevasel koostamisel täielikult ära vahendit TAIEX. III. Inimõigused ja
põhivabadused Inimõiguste ja põhivabaduste järgimise tagamine
kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning rahvusvaheliste inimõiguste
standardite edendamine. Rahvusvaheline humanitaarõigus ja
rahvusvahelised inimõigused (22)
Rahvusvahelise õiguse, eelkõige rahvusvahelise
humanitaarõiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste järgimise tagamine, sealhulgas
seoses palestiinlastest vangide ja halduskorras kinnipeetavatega. Piinamine ja muu julm, ebainimlik ja
inimväärikust alandav kohtlemine (23)
Kõigi vajalike meetmete võtmine piinamise
kasutamise täieliku keelu säilitamiseks ning siseste ja väliste
uurimismehhanismide kehtestamine, et tagada nende vastutusele võtmine, kes
väärkohtlevad ja piinavad kinnipeetavaid ja ülekuulatavaid. Sõltumatute
riiklike ennetusmehhanismide loomine vastavalt ÜRO piinamisvastase
konventsiooni fakultatiivprotokollis kehtestatud põhimõtetele. (24)
Kinnipidamisasutuste ajakohastamine rahvusvaheliste
standardite kohaselt, kõigile kinnipeetavatele advokaatide, perekondade ja
inimõiguste kaitse organisatsioonidega kohtumise võimaluse andmine ning selle
tagamine, et asjaomased ministeeriumid, riiklik süüdistaja ja kohtud suudavad
kinnipidamisasutusi regulaarselt kontrollida selle tagamiseks, et rakendataks
nõuetekohaseid õigusmenetlusi. (25)
Palestiina sõltumatule inimõiguste komisjonile
väidetavate piinamisjuhtude uurimist käsitlevatele toimikutele juurdepääsu
andmine. Põhivabadused (26)
Palestiina ulatusliku inimõiguste strateegia
sõnastamine. (27)
Rahvusvahelistele inimõiguste standarditele (mille
hulka kuulub surmanuhtluse mittekohaldamine) vastava ühtse karistusseadustiku
vastuvõtmine, mis tugevdaks kõigi põhivabaduste õiguslikke tagatisi.
Surmanuhtluse de facto moratooriumi täielik järgimine ja töö
surmanuhtluse de jure moratooriumi nimel. (28)
Igasuguse meelevaldse arreteerimise lõpetamine ja
kõigi poliitilisel kuuluvusel põhinevate juurdepääsulubade nõude kaotamine
kõigis olukordades (sealhulgas ühingute registreerimisel, avalikku teenistusse
nimetamisel, passi väljaandmisel jne). (29)
Selle tagamine, et inimesi peetaks kinni üksnes
pädevatel kuritegelikel või julgeolekuga seonduvatel põhjustel ning
kinnipidamine põhineks pädevate asutuste väljastatud vahistamiskäskudel. (30)
Kodanike õiguste (kasutada oma põhivabadusi ning
tsiviil- ja poliitilisi inimõigusi) kaitsmine, sealhulgas ühinemis- ja
kogunemisvabadus, sõnavabadus, usu- ja veendumusvabadus ning meediavabadus,
kasutades inimõiguste kaitsmiseks piisavat riiklikku õigusraamistikku, mis
oleks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Palestiina sõltumatu inimõiguste
komisjoni tugevdamine vastavalt Pariisi põhimõtetele (ÜRO peaassamblee resolutsioon
48/134). (31)
Naiste ja tüdrukute õiguste kaitsmine, riiklike
õigusaktide kõigi diskrimineerivate sätete kehtetuks tunnistamine ning
regulaarse teabe andmine naiste diskrimineerimise kaotamise komitee ning
naistevastase vägivallaga võitlemise riikliku strateegilise kava ja Istanbuli
tegevuskava rakendamise kohta. (32)
Laste õiguste kaitsmine ning Palestiina
omavalitsuse strateegiates ja süsteemides (sealhulgas alaealiste
kohtusüsteemis) süvalaiendamise tagamine vastavalt ÜRO lapse õiguste
konventsioonides, eelkõige laste relvastatud konfliktidesse kaasamist
käsitlevas protokollis ja lapsele sobimatut tööd käsitlevas ILO konventsioonis nr
182 esitatud põhimõtetele. (33)
Puudega inimeste õigusi käsitleva seaduse 4/1999
rakendamise aruandlusmehhanismi institutsionaliseerimine. (34)
Õigusraamistiku tugevdamine kõigil tasanditel, et
võidelda rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimisega. (35)
Inimõiguste kaitsjate õiguste ja kaitse tagamine
vastavalt inimõiguste kaitsjaid käsitlevale ÜRO deklaratsioonile (ÜRO
peaassamblee resolutsioon 53/144). (36)
Jordani läänekaldal, sealhulgas Ida-Jeruusalemmas
ja Gaza sektoris elavate inimeste poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja
kultuuriliste õiguste toetamine. Kodanikuühiskond (37)
Kodanikuühiskonnale ruumi ja läbipaistvate
registreerimismenetluste tagamine, et tugevdada selle rolli ja sõltumatust
vastavalt riiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelistele standarditele. (38)
Võimude ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
vahelise dialoogi ja konsulteerimise tõhustamine. (39)
Kaasava arengupoliitika ja reformide valitsuse
autorsusest kaugemale mineva ühiskondliku autorsuse edendamine, soodustades
kodanikuühiskonna kaasamist valdkondlikku poliitikadialoogi ja
reformipüüdlustesse mitut sidusrühma hõlmava regulaarse, struktureeritud ja
kaasava konsulteerimise kaudu. IV. Justiits- ja siseküsimuste
alane koostöö Võitlus rassismi ja ksenofoobiaga; võitlus
diskrimineerimisega (40)
Õigusraamistiku tugevdamine kõigil tasanditel, et
võidelda rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimisega. (41)
Võitlemine vihakuritegude vastu, sealhulgas nende
vastu, mis on tingitud sallimatusest islami, judaismi, kristluse ja muude
religioonide suhtes, mida saab õhutada rassistliku ja ksenofoobilise propaganda
ja vaenu õhutamisega meedias ja Internetis. Ränne, varjupaik ja piirihaldus (42)
Rände- ja varjupaigaküsimuste alase dialoogi ja
koostöö edendamine ning rände haldamise suutlikkuse tugevdamine, sealhulgas
eesmärgiga toetada rände positiivset mõju arengule. (43)
Palestiina omavalitsuse piirihaldussuutlikkuse
suurendamise edendamine. Võitlus
organiseeritud kuritegevusega (44)
Riikliku korruptsioonivastase võitluse tugevdamine
ja rakendamine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, eelkõige
korruptsioonivastase komisjoni kaudu. (45)
Õiguskaitseasutuste suutlikkuse suurendamine, et
teostada politseiuurimist ning ennetada kuritegusid ja esitada nendega
seonduvaid süüdistusi, sealhulgas küberkuritegude, finantskuritegude ja
rahapesu puhul. (46)
Ebaseaduslike rändajate üle piiri toimetamise ja
inimkaubanduse vastu võitlemise suutlikkuse arendamise toetamine, sealhulgas
toetuse pakkumine ohvrite rehabiliteerimisele. (47)
Politsei koolitamise ja koostöö arendamine. (48)
Organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja sellega
võitlemiseks rahvusvahelise koostöö arendamine, tuginedes rahvusvahelistele
õigusaktidele, eelkõige rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu
võitlemise ÜRO konventsioonile (UNTOC) ja selle protokollidele. (49)
Koostöö tugevdamine pettuste ennetamisel ja nendega
võitlemisel, sealhulgas poolte finantshuvide kaitsel. Uimastid (50)
Uimastitevastase võitluse alast rahvusvahelist koostööd
käsitleva teabe ja parima tava ning selle valdkonna piirkondliku koostöö
edendamine. (51)
Ebaseadusliku uimastikaubandusega võitlemise
suutlikkuse suurendamine, koolitades muu hulgas asjaomaseid ameteid ja
õiguskaitseasutusi. Võitlus terrorismiga (52)
Rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemiseks
asjaomaste õigusaktide rakendamine kooskõlas rahvusvaheliste (nt
rahapesuvastase töökonna), Euroopa ja ELi standarditega. (53)
Koostöö arendamine korrakaitseasutuste vahel
võitluseks terrorismiga. (54)
Kohtukoostöö arendamine terrorismivastase võitluse
raames. (55)
Terrorismi ennetamine, toetades muu hulgas
meetmeid, mis on suunatud võitlemisele vägivaldse äärmusluse propagandaga. (56)
Koostöö ÜRO rolli tugevdamiseks mitmepoolses
võitluses terrorismiga, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide
1267/99 ja 1373/01 täielik rakendamine ning ÜRO globaalse terrorismivastase
strateegia ja ÜRO terrorismivastaste konventsioonide rakendamine ja jõustamine. B. MAJANDUSKOOSTÖÖ V. Majandusreform ja
majanduslik areng [Majandus- ja rahandusküsimuste allkomitee] (57)
Jätkuvad edusammud maksupoliitika ja rahareformi
asjakohase õigus- ja regulatiivraamistiku kehtestamise suunas. (58)
Makromajandusliku ja finantsstabiilsuse tagamisele
suunatud majanduspoliitika rakendamine, muu hulgas rahanduse jätkusuutlikkust
tagava maksupoliitika ning finantssüsteemi asjakohase järelevalveraamistiku
kaudu. (59)
Majandusarengu toetamisele ja jätkusuutliku
majanduskasvu määra aja jooksul tõstmisele suunatud struktuurireformide
rakendamine. (60)
Erasektori rolli edendamine tervel Palestiina
okupeeritud territooriumil, liikudes eelkõige suurema rahalise sõltumatuse
suunas ja lihtsustades erasektori juurdepääsu finantssüsteemile. (61)
Majanduskeskkonna parandamine, et toetada
riigisiseseid investeeringuid ja meelitada Palestiina okupeeritud
territooriumile välisinvesteeringuid, eelkõige Ida-Jeruusalemmas, C-piirkonnas
ja Gaza sektoris. (62)
Üleskutse 2005. aasta liikumist ja juurdepääsu
käsitleva lepingu täielikule rakendamisele ning liikumis- ja
juurdepääsupiirangute täieliku ja lõpliku kaotamise toetamine Palestiina
okupeeritud territooriumil, sealhulgas Gaza sektoris majanduse taastumise,
integratsiooni ja arengu edendamise põhielemendina. VI. Finantsaruandlus ja riigi
rahanduse usaldusväärne juhtimine [Majandus- ja rahandusküsimuste allkomitee] (63)
Rahvusvahelisest abist sõltumise vähendamine: –
kaasaaitamine tõhusale, läbipaistvale ja
prognoositavale tollitulude kogumisele Iisraeli poolt Palestiina omavalitsuse
nimel vastavalt Pariisi protokollile[16]; –
rahvusvahelistel ja Euroopa maksustandarditel põhineva
nüüdisaegse maksusüsteemi regulatiiv- ja institutsionaalse raamistiku ja
suutlikkuse arendamine ning eelarvepuudujäägi vähendamiseks maksutulu
suurendamine; –
Palestiina omavalitsuse piirihaldus- ja
maksukogumissuutlikkuse parandamine; –
kontroll jooksvate kulude üle ja nende
ratsionaliseerimine, vähendades avaliku sektori palgakulusid ja kehtestades
rahaliselt jätkusuutliku pensionisüsteemi; –
netolaenuandmise kaotamine elektrisektoris,
korraldades ümber regulatiivstruktuuri, tugevdades jaotust, suurendades
elektritootmist ja korraldades ümber elektrienergia ülekande. (64)
Töö abi parema haldamise ja abiandjate tegevuse
kooskõlastamise nimel. (65)
Palestiina rahandusameti keskpangaks
ümberkujundamiseks vajaliku õigusraamistiku väljatöötamine ja vastuvõtmine. (66)
Tugeva ja usaldusväärse riikliku finantsjuhtimise
süsteemi loomise edusammude edasine kindlustamine: –
Palestiina omavalitsuse riikliku finantsjuhtimise
süsteemi tugevdamise õigusraamistiku arendamine; –
rahandusvaldkonna aruandlus- ja
prognoosisuutlikkuse parandamine, toetades rahandusministeeriumi
makrorahandusüksuse loomist; –
riigihankeid reguleeriva uue raamistiku
vastuvõtmine ja rakendamine, sealhulgas asjaomaste kohalike määruste ja
riigihankeid käsitlevate määruste vastuvõtmine ja ühtlustamine; –
riigi rahanduse tõhusama järelevalve tagamine:
riiklik auditi ja halduskontrolli büroo kujundatakse ümber INTOSAI
standarditele vastavaks sõltumatuks välisauditiasutuseks, millel oleks
märkimisväärne institutsionaalne suutlikkus ja tugev õigusraamistik; –
Palestiina omavalitsuse siseauditite ajakohastamine
ja detsentraliseerimine; –
riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hinnangu
rakendamine. Statistika (67)
Palestiina okupeeritud territooriumi sotsiaal- ja
majandusarengu järgimine, et tagada poliitiliste otsuste tegemiseks ja
edusammude jälgimiseks asjakohased statistilised andmed. (68)
Riikliku statistikasüsteemi suutlikkuse
suurendamine andmeanalüüsi ning andmete levitamise ja kvaliteedi vallas,
sealhulgas Eurostatile edastatavate andmete täielikkuse ja värskuse
parandamine. (69)
Rahvusvahelistele parimatele tavadele tugineva
statistikasüsteemi edasiarendamine ning kahe statistikaasutuse: EUROSTATi ja
Palestiina tsentraalse statistikaameti praeguse koostöö laiendamine, sealhulgas
Medstat III programmi raames, ja panustamine statistikavaldkonna koostöö
piirkondliku strateegia arendamisse. VII. Kaubandusküsimused,
põllumajandus ja kalandus, turu- ja regulatiivvaldkonna reform, toll [Kaubanduse ja siseturu, tööstuse,
põllumajanduse ja kalanduse ning tolli allkomitee] Palestiina omavalitsus ja EL on
pühendunud Vahemere piirkonna kaubandusministrite liidu poolt heakskiidetud
meetmete, sealhulgas Euroopa – Vahemere piirkonna 2010. aasta järgse kaubanduse
tegevuskava ja Euroopa – Vahemere piirkonna ettevõtluse harta rakendamisele.
Nimetatud dokumendid on partnerriikide poolt tavapäraselt kasutatavad
viitepunktid, mille eesmärk on majandus- ja kaubandussuhete süvendamine,
investeeringute edendamine ja suurendamine, turulepääsu lihtsustamine,
ärikliima parandamine ning ettevõtluse kannustamine riigi tasandil ja kogu
piirkonnas. VII. i. Kaupade
liikumine Kahepoolsed kaubandussuhted (70)
Euroopa Liidu ja Palestiina omavalitsuse
kaubandussuhete edasiarendamine ning konkreetsete meetmete võtmine ELi ning
(Palestiina omavalitsuse nimel toimiva) PVO vahelise kaubandust ja koostööd
käsitleva ajutise assotsiatsioonilepingu täieliku rakendamise soodustamiseks. (71)
ELi, Palestiina omavalitsuse ja Iisraeli koostöö
tugevdamine, et soodustada ajutise assotsiatsioonilepingu ja Pariisi protokolli
asjaomaste sätete täielikku rakendamist. (72)
Palestiina toodetega kauplemise soodustamise
meetmete rakendamine, mille Vahemere piirkonna kaubandusministrite liit kiitis
heaks 2010. aastal. (73)
Palestiina institutsioonide usaldusväärsuse
suurendamine ning haldus- ja tehnilise suutlikkuse edasine tugevdamine,
pakkudes ELi abi muu hulgas institutsioonide suutlikkuse arendamise toetamisele
ning valmistudes integreerumiseks mitmepoolsesse kauplemissüsteemi. (74)
Eksporditurgudele juurdepääsu lihtsustamiseks
vajalikku struktuurilist, õiguslikku ja haldusabi tagavate kaasnevate meetmete
tuvastamine ja võtmine, kaasa arvatud tehniliste õigusaktide lähendamine. Põllumajandus ja kalandus (75)
Põllumajandustoodete, töödeldud
põllumajandustoodete ning kala ja kalatoodetega kauplemise edasist liberaliseerimist
käsitleva ELi-PVO lepingu kasutamise maksimeerimine ja täieliku rakendamise
jätkuv tagamine. (76)
Avaliku ja erasektori suutlikkuse parandamine, et
põllumajandus- ja kalandussektorit edasi arendada, eelkõige arendustöö
tugevdamine ja kvaliteettootmise parandamine, et kõnealustel sektoritel oleks
võimalik eespool nimetatud ELi-PVO lepingust
täielikult kasu saada. Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused (77)
Palestiina okupeeritud territooriumil tootlikkuse,
toiduohutuse, loomatervishoiu ja taimetervise ning loomade heaolu tõhustamine,
reformides looma- ja taimekasvatussektorit ning võimaluse korral lihtsustades
kaubandust. (78)
Nõutava suutlikkuse, õigusaktide ja taristu
arendamine, et tagada riigisisesel tootmisel piisav sanitaar-, fütosanitaar- ja
loomade heaolu kaitse ning täita Palestiina okupeeritud territooriumilt kaupu
importivate turgude sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid, sealhulgas vajaduse
korral ELi nõudeid ning Codex Alimentarius'e, Maailma Loomatervise
Organisatsiooni ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni raames väljatöötatud
rahvusvahelisi standardeid. Tööstustoodete vastavushindamise ja
tunnustamise leping (79)
Tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise
lepingu üle läbirääkimiste pidamiseks valmistudes: –
harmoniseerida tehnilised eeskirjad ja riiklikud
standardid Euroopa ja rahvusvaheliste kindlate prioriteetsete sektorite
tööstustoodangu standarditega ning –
tugevdada ja ajakohastada standardimise,
akrediteerimise, vastavushindamise, metroloogia ja turujärelevalve eest
vastutavaid institutsioone ning viia need vastavate ELi institutsioonidega
samaväärsele tasemele. Piirkondlik koostöö
(80)
Naaberriikide piirkondliku koostöö tugevdamine,
täiendades ja tugevdades Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubanduslepingute
võrgustikku. (81)
Kõigi praegu Agadiri lepinguga hõlmatud valdkondade
rakendamises osalemine ning töö selle kohaldamisala laiendamisel uutesse
valdkondadesse, nagu teenused ja investeerimine, ning uute osaliste lepinguga
ühinema kannustamine. (82)
Palestiina omavalitsuse mitmepoolsesse
kauplemissüsteemi integreerimise lihtsustamine, toetades jätkuvalt Palestiina
vaatlejastaatust kui esimest sammu Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Maailma
Tolliorganisatsiooni ühinemiskõneluste suunas, luues Maailma
Kaubandusorganisatsiooni nõuete täitmiseks vajaliku haldussuutlikkuse ning
õigus- ja regulatiivraamistiku. Toll (83)
Tolliseadustiku ja -menetluste edasiarendamine
vastavalt Palermo soovitustele. (84)
Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite
piirkondliku konventsiooni rakendamine. (85)
Osalemine Euroopa – Vahemere piirkonna
sooduspäritolureeglite põhjalikus läbivaatamises Euroopa – Vahemere piirkonna
sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni raames. (86)
Tõhusal integreeritud piirihaldusel põhineva
tänapäevase piirikontrollisüsteemi väljatöötamine ja jätkuv toetus rahvusvaheliste
sadamate tolliosakondades töötavate kvalifitseeritud töötajate koolitamisele. III. ii. Asutamisõigus,
äriühinguõigus ja teenused Asutamisõigus ja äriühinguõigus (87)
Äriühingute asutamist ja tegevust häirivate
takistuste kõrvaldamine. Teenused (88)
Palestiina teenustesektori konkurentsivõime
suurendamise strateegia viimistlemine ja rakendamine, kaasa arvatud õigusaktide
lihtsustamine ja nii Palestiina kui ka ELi teenustesektori halduskoormuse
vähendamine. (89)
Töö Palestiina okupeeritud territooriumil teenuste
pakkumise tõkete järkjärgulise kaotamise nimel. Finantsteenuste arendamine (90)
Finantsteenuste, sealhulgas pangandus-, kindlustus-
ja auditisektori ning väärtpaberituru regulatiivse raamistiku arendamine. (91)
VKEde rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine ning
koostöös kõigi abiandjate ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kõigi
rahastamiskanalite, näiteks krediiditagatisskeemide ja VKEdele
spetsialiseerunud väärtpaberifondide aktiveerimine. III. iii. Muud olulised valdkonnad Konkurents (92)
ELi ja Palestiina ettevõtjate ning Palestiina
ettevõtjate omavahelist konkurentsi võimaldavate tingimuste arendamine ning ELi
omaga kooskõlas oleva monopolidevastase kontrollirežiimi vastuvõtmine. Tarbijakaitse (93)
Tarbijakaitset käsitlevate õigusaktide omavahelise
vastavuse suurendamine, et vältida kaubandustõkkeid, tagades samal ajal
tarbijakaitse kõrge taseme. (94)
Tarbijakaitsesüsteemide, sealhulgas
tarbijakaitse-eeskirjade, kaupade ohutuse, tarbijakaitset käsitlevate
õigusaktide jõustamise, tarbijate harimise ja teadlikkuse suurendamise ning
nende õiguste kaitse alase teabevahetuse edendamine. (95)
Sõltumatute tarbijaühenduste arengu stimuleerimine
ja tarbijate esindajate vaheliste kontaktide tugevdamine. Turism (96)
Abistamine ning teabe- ja parimate tavade vahetus
jätkusuutliku turismi asjakohase poliitika ja projektide valdkonnas, kaasates
kõiki asjaomaseid avaliku ja erasektori sidusrühmi, muu hulgas
Ida-Jeruusalemmas. (97)
Palestiina ELi algatustes, näiteks Euroopa
äritegevuse tugivõrgustikus, osalemise lihtsustamine. C. VALDKONDLIK
KOOSTÖÖ VIII. Võrdsed võimalused, tööhõive,
sotsiaalpoliitika, rahvatervis [Sotsiaalküsimuste ja –tervise allkomitee] Võrdsed võimalused (98)
Meeste ning naiste ja teiste haavatavate rühmade,
näiteks puudega inimeste võrdsete võimaluste rakendamise edendamise jõupingutuste
suurendamine haldusaparaadis ja erinevate riiklike strateegiate (tööhõive,
haridus, tervishoid jne) raames. (99)
Tulemuslik võitlus soopõhiste stereotüüpide ning
igasuguse kultuurilise ja sotsiaalse tõrjutuse ning diskrimineerimisega. Tööhõive (100)
Palestiina töötajate oskuste parandamine, noorte
tööhõive toetamise meetmete ja lähenemisviisi arendamine ja rakendamine ning
sootundliku riikliku tööhõivestrateegia täielik rakendamine vastavalt
Palestiina omavalitsuse riiklikule strateegiale. (101)
Põhiliste sotsiaalõiguste ja tööjõustandardite
alase dialoogi arendamine, mille eesmärk on kaasav ja mittediskrimineeriv
tööturg. (102)
Toimiva sotsiaaldialoogi loomiseks meetmete võtmise
jätkamine, eelkõige tööandjate organisatsioonide suutlikkuse arendamine ning
ametiühingute ja töötajate esindajate koolitamine läbirääkimiste /
kollektiivläbirääkimiste ning töötervishoiu ja –ohutusega seonduvate küsimuste
vallas, võttes arvesse käimasolevat ILO-Beiruti sotsiaaldialoogi alast
projekti. (103)
Juba olemasoleva kolmepoolse komisjoni suutlikkuse
ja juhtimise parandamise jõupingutuste jätkamine ning kolmepoolset
sotsiaaldialoogi täiendava laiema sotsiaal-, majandusliku ja tsiviildialoogi
loomise edendamine, arendades selleks kodanikuühiskonna institutsioone
(majandusliku, sotsiaal- ja tsiviildialoogi nõukogu). (104)
Tööinspektsiooni suutlikkuse suurendamine eelkõige
töötervishoiu ja –ohutuse, lapstööjõu ja sooküsimuste vallas. (105)
Palestiina sotsiaalkaitsestrateegia raames
riigieelarve vahendite strateegiline eraldamine, sealhulgas tööhõive- ja
sotsiaalkaitsefondi kaudu, et töötada põhiliste (mitteosamakseliste)
sotsiaalabimeetmete kulu katmise nimel ning arendada välja ja kehtestada
ulatuslik sotsiaalkindlustuse süsteem, mis tugineks osamaksetele. Sotsiaalne kaasamine ja sotsiaalkaitse (106)
Konkreetsete meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse
tõrjutuse vähendamiseks, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade
hulgas, ning sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks tervel Palestiina okupeeritud
territooriumil. (107)
Jätkusuutliku, õiglase ja kulutõhusa sotsiaalabisüsteemi
ülesehitamine. (108)
Sotsiaalkaitsealaste õigusaktide parandamine ja
arendamine. (109)
Palestiina omavalitsuse tõhusate ja tulemuslike
teenuste pakkumise institutsionaalse suutlikkuse edasiarendamine, sealhulgas
sotsiaalministeeriumipoolne organisatsiooniline ümberkujundamine ja
vastutusvaldkondade järkjärguline detsentraliseerimine/hajutamine
piirkondlikele ametitele. (110)
Sotsiaalkaitse valdkonna era- ja avaliku sektori
sidusrühmade sünergia parandamine. (111)
Vaesust ja haavatavust käsitleva riikliku
andmebaasi koostamine ning sotsiaalmajanduslike meetmete kaardistamine. (112)
Vahendite ülekandmise kontrolli täielik rakendamine
Jordani läänekaldal ja Gaza sektoris, veelgi parandades teenuste osutamise
tõhusust ja läbipaistvust. Rahvatervis (113)
Rahvatervise ja selle juhtimise taseme tõstmine
Palestiina okupeeritud territooriumil, kontrollides muu hulgas Palestiina
tervishoiustrateegia rakendamist, tegeledes taristu ja logistika,
tervishoiusektori rahastamise, tervishoiu inimressursside ning ravimitele
juurdepääsu küsimustega. (114)
Nakkavate ja mittenakkavate haiguste ennetamise ja
kontrolli alase koostöö jätkamine muu hulgas piirkondlikus kontekstis. IX. Teadusuuringud,
infoühiskond, audiovisuaal- ja meediavaldkond, haridus, noored ja kultuur [Teadusuuringute, infoühiskonna, audiovisuaal-
ja meediavaldkonna, hariduse, noorte ja kultuuri allkomitee] Teadusuuringud ja innovatsioon (115)
Palestiina teadusasutuste teadlikkuse ja
suutlikkuse suurendamine, et suurendada osalemist Euroopa teadusruumis ja
teadusuuringute raamprogrammis. (116)
Teadus- ja tehnoloogiasuutlikkuse arendamine,
keskendudes uurimis- ja arendustegevuse tulemuste kasutamisele tööstus- ja
VKEde sektoris, et võimendada innovatsiooni ning era- ja teadusuuringute
sektori võrgustike loomist ja kasutamist. (117)
Soodustava keskkonna loomine, muu hulgas
regulatiivtasandil, ning töö tippkeskuste loomiseks. (118)
Teiste Vahemere piirkonna partnerriikide ja ELiga
peetava teadusuuringute ja innovatsiooni alase dialoogi tugevdamine. Infoühiskond, audiovisuaal- ja
meediavaldkond (119)
Palestiina EUMEDCONNECTi projektis osalemise
toetamine, et ühendada Palestiina teadusuuringute ja haridusvõrgustik
võrgustikuga GÉANT ja anda talle juurdepääs Vahemere piirkonna e-taristule. (120)
Elektroonilise side võrkude ja teenuste igakülgse
reguleeriva raamistiku, sealhulgas autoriseerimise, juurdepääsu ja omavahelise
ühendamise eeskirjade ja tingimuste, universaalteenuse ja kasutajate õiguste,
tarbijakaitse, e-side sektoris isikuandmete töötlemise ja eraelu kaitse,
raadiospektri haldamise ning tariifide kulupõhisuse jätkuv arendamine. (121)
Koostöö Euroopa ja Vahemere piirkonna elektronside
reguleerijate rühma ja ELi liikmesriikide reguleerivate asutustega ühist huvi
pakkuvates küsimustes. (122)
Läbipaistva, tõhusa ja prognoositava reguleeriva
süsteemi rakendamine ning audiovisuaalsektori reguleeriva asutuse sõltumatuse
jätkuv säilitamine ja tugevdamine. Haridus, noored ja kultuur (123)
Koostöö elukestva õppe valdkonna ühiste meetmete,
sealhulgas Palestiina riikliku strateegia raames kõrg- ja kutsehariduse ning
-väljaõppe arendamisel ja edendamisel, et ühtlustada need ELi standardite ja
tavaga, eelkõige naiste, erivajadustega inimeste ja haavatavate rühmade puhul. (124)
Haridusvajadustega tegelemine, keskendudes hariduse
kvaliteedile, tervel Palestiina okupeeritud territooriumil, eelkõige
C-piirkonnas, Ida-Jeruusalemmas ja Gaza sektoris. (125)
Kõrghariduse reformi edendamine ja rahvusvahelise
akadeemilise koostöö tugevdamine kooskõlas Bologna protsessi põhimõtetega ning
kõrgkoolide tulemuste parandamine, eelkõige viies kõrghariduse vastavusse
tööturu nõudmistega. (126)
Riikliku kutseharidus- ja väljaõppesüsteemi
arendamise ja reformi toetamine tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe
riikliku strateegia raames. (127)
Üliõpilaste ja noorte, eelkõige Gaza sektori ja
Jordani läänekalda vahelise liikuvuse arendamise toetamine. (128)
Noorsoovahetuse ning mitteformaalse hariduse ja
kultuuridevahelise dialoogi alase koostöö laiendamine. (129)
Rahvusvahelistel foorumitel, näiteks UNESCOs
tehtava kultuurilise koostöö edendamine, et arendada muu hulgas kultuurilist
mitmekesisust, edendada Palestiina kultuuritegevust, säilitada ja väärtustada
kultuuri- ja ajaloopärandit ning kaitsta arheoloogilisi paiku vastavalt
rahvusvahelise õiguse asjakohastele normidele. (130)
Palestiina omavalitsuse kultuuripoliitilise
suutlikkuse suurendamine, kultuurivahetuse elavdamine, sealhulgas
kultuurisündmuste kontekstis, ning kultuurisektori suutlikkuse arendamine. (131)
Palestiina kõrghariduse, noorte ja kultuuri
valdkonna ELi toetusprogrammides osalemise edendamine. X. Energia,
transport, kliimamuutused, keskkond, vesi [Energia, transpordi, kliimamuutuste,
keskkonna ja vee allkomitee] Energia (132)
Energiavarustuse kindluse suurendamine ja
energiaallikate mitmekesistamine ELi energiapoliitika põhimõtete alusel,
rakendades muu hulgas täielikult Palestiina energiasektori strateegiat ja
veelgi tugevdades elektrisektori reforme; institutsionaalse raamistiku,
sealhulgas Palestiina reguleeriva nõukogu tugevdamine; elektritootmisvõimsuse
ning riigisiseste ja rahvusvaheliste elektrivõrkude edasiarendamine. (133)
Taastuvenergia kasutamise ja energiatõhususe
poliitika arendamine, tuginedes ELi õigusaktidele ja parimale tavale. (134)
Piirkondliku turu võimaliku integratsioonini
viivate piirkondlike koostööalgatuste (elektri, gaasi, taastuvenergia,
energiatõhususe jne vallas) edasiarendamine, sealhulgas Vahemere piirkonna
päikeseenergia kava raames. Transport (135)
Riikliku tarnspordistrateegia väljatöötamine ja
rakendamine, sealhulgas transporditaristu arendamine, keskendudes õigus- ja
regulatiivraamistiku edasisele lähendamisele Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele,
eelkõige kõigi transpordiliikide ohutuse ja turvalisuse osas. (136)
Osalemine tulevase Vahemere piirkonna
transpordivõrgu prioriteetsete piirkondlike taristuprojektide kavandamisel ja
väljaselgitamisel ning selle ühendamisel üleeuroopalise transpordivõrguga. (137)
Osalemine globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi
arendamises Vahemere piirkonnas ja vahendi TAIEX kasutamine, et kiirendada
Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi juurutamist
tsiviillennunduses ja merenduses. Kliimamuutused (138)
Kliimaandmete kasutamise ja jagamise toetamine, et
parandada õigesti suunatud kohanemisstrateegiate väljatöötamist ja
süvalaiendada kliimamuutustega kohanemine teistesse poliitikavaldkondadesse. (139)
Kliimamuutuste negatiivsete mõjudega kohanemise
jõupingutuste toetamine, võttes muu hulgas vastu haavatavust käsitlevad
hinnangud, et toetada kliimamuutustega kohanemise strateegiaid ja teha
jõupingutusi kliimamuutuste mõjule vastupanu edasiseks suurendamiseks. Keskkond (140)
Keskkonnaküsimustes tehtava koostöö tõhustamine, muu
hulgas Palestiina omavalitsuse Euroopa Keskkonnaagentuuri meetmetes osalemise
kaudu. (141)
Hea keskkonnahalduse tagamine, täielikult
rakendades keskkonnasektori strateegiat, täites keskkonnasektori strateegia
tegevuskava ning arendades asjaomast õigus- ja institutsionaalset raamistikku
ja vaadates need läbi. (142)
Ühtlustamine ELi õigusaktide ja põhimõtetega, muu
hulgas lubade andmise, kontrolli ja inspekteerimise, keskkonnamõju hinnangute,
õhukvaliteedi, jäätmemajanduse, looduskaitse, tööstussaaste, kemikaalide ja keskkonnakaalutluste
kaasamise vallas. (143)
Keskkonnasektori institutsionaalsete struktuuride
läbivaatamine, täpsustades iga sektori vastutusalasid ning keskkonna- ja
seonduvate seaduste ja määruste jõustamisasutuse loomine. (144)
Keskkondliku mitmekesisuse säilitamine ning mere-
ja rannikukeskkonna säilitamine, arendades seonduvaid poliitikavaldkondi,
standardeid, kavasid ja süsteeme. (145)
Ohtlike ja tahkete jäätmete käitlemise raamistiku
tugevdamine ning kanalisatsiooni juhtimissüsteemide arendamine. Integreeritud merenduspoliitika (146)
Asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike
konventsioonidega kooskõlas oleva (sealhulgas ELi õigusaktidega ühtlustatud) ja
jätkusuutliku arenguperspektiiviga integreeritud merenduspoliitika
väljatöötamine; tegelemine institutsionaalsete struktuuridega, kaitsealuste
piirkondade kehtestamine vastavalt Barcelona konventsioonile ja Vahemere üldise
kalanduskomisjoni nõuetele. Vesi ja reovesi (147)
Vee ja reovee integreeritud juhtimissüsteemiks
vajaliku õigus-, institutsionaalse ja taristuraamistiku arendamine, et tagada
teenuste õiglane osutamine ja varude jätkusuutlik kasutamine. (148)
Elanikkonna jätkusuutlik varustamine veega,
ühendamata piirkondade ühendamine ja veelekete vähendamine ligikaudu 15 %
(lekkeid praegu 45–50 %). (149)
Veeküsimustes tehtava koostöö tõhustamine, muu
hulgas Palestiina omavalitsuse Horisont 2020 meetmetes osalemise kaudu. D. MUU XI. Osalus ELi programmides ja
ametites (150)
ENP riikidele ja partneritele avatud ELi ametite ja
programmide töös osalemise edendamine. (151)
ENP riikidele ja partneritele avatud ELi
programmide töös osalemise raamlepingu sõlmimine. (152)
ELi ametitega tehtava koostöö tugevdamine nende
piirkondlike meetmete kontekstis. XII. Finantsmõõde (153)
ELi – Palestiina omavalitsuse suhte finantsmõõtme
puhul võetakse arvesse järgnevaid prioriteete: –
ELi kõikehõlmav eesmärk luua sõltumatu,
demokraatliku, tervikliku ja elujõulise ning Iisraeliga rahus ja turvaliselt
kõrvuti eksisteeriva Palestiina riigi institutsioonid; –
käesoleva tegevuskava prioriteetides nimetatud,
eelkõige aastastes tegevuskavades sätestatud põhisektorite reformide
rakendamisel tehtud edusammud; –
Palestiina omavalitsuse (ning ÜRO Abi- ja
Tööorganisatsiooni kaudu palestiina põgenike) rahalised vajadused, et nad
saaksid osutada palestiinlastele põhiteenuseid; –
ELi poolt tema välistegevuse raames loodud
asjakohased uued vahendid ja programmid, võttes arvesse Palestiina omavalitsuse
vajadusi, reformide elluviimisel tehtud edusamme ja toetuse vastuvõtmise
võimet. XIII. Kontroll
ja aruanded Tegevuskava suunab ELi ja Palestiina
omavalitsuse vahelist tööd järgneval kolmel kuni viiel aastal. Tegevuskava
esitatakse ametlikuks vastuvõtmiseks ühiskomiteele. Ajutise assotsiatsioonilepingu alusel loodud
ühisorganid, eelkõige allkomiteed, edendavad ja kontrollivad tegevuskava
elluviimist regulaarsete rakendusaruannete alusel. Uue tegevuskavaga
ühtlustatud allkomiteed kujutavad endast tegevuskavas sätestatud eesmärkide
saavutamise kontrolli põhilist vahendit. Neid eesmärke täiendab ühiselt
kokkulepitud täpsete, järjestatud ja kontrollitavate meetmete kehtestamine,
mille eesmärgid lepitakse igal aastal kokku allkomiteedes. Selleks et võtta arvesse prioriteetide
saavutamisel tehtavaid edusamme, võib tegevuskava ühiskomitee otsusega
regulaarselt muuta/ajakohastada. Asjaomaste poolte regulaarsete eduaruannetega
tagatakse ühiselt kokkulepitud eesmärkide rakendamise regulaarsed järelmeetmed. [1] Välisasjade nõukogu järeldused,
8. detsember 2009. [2] Eesistuja kokkuvõte, ajutise
kontaktkomitee kohtumine, 13. aprill 2011. [3] Globaalne Euroopa: uus lähenemisviis välistegevuse rahastamisele. [4] Välisasjade nõukogu järeldused, 23.
mai 2011. [5] Välisasjade nõukogu järeldused, 10.
oktoober 2011. [6] Ühisteatis „Uus lähenemisviis
muutuvale naabrusele: Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine”. [7] Välisasjade nõukogu järeldused, 14.
mai 2012. [8] ELi kohalik avaldus näljastreigil
osalevate Palestiina vangide kohta, 8. mai 2012. [9] Välisasjade nõukogu järeldused, 8.
detsember 2009. [10] Välisasjade nõukogu järeldused, 8.
detsember 2009. [11] Orienteeruva ajaraamistiku järgi
jagunevad prioriteetsed eesmärgid järgnevalt: lühiajalised (1–2 aastat),
keskmise pikkusega (2–3 aastat), pikaajalised (3–5 aastat) ja tähtajatud (terve
tegevuskava kehtivuse aeg). [12] Nõukogu järeldused, 23. juuli
2007. [13] Välisasjade nõukogu järeldused,
23. mai 2011. [14] Välisasjade nõukogu järeldused,
14. mai 2012. [15] PVO ja EÜ algatasid poliitilise
dialoogi 2008. aasta detsembris, tuginedes 1997. aasta ühisavaldusele
poliitilise dialoogi kohta. EL tunnustas poliitilise dialoogi arendamise
taotlust asepeadirektor Robert Rydbergi (Rootsi peaminister) ja direktor Dupla
del Morali (Euroopa Komisjon) 10. detsembri 2009. aasta kirjas. [16] Ajutine kontaktkomitee, eesistuja kokkuvõte, 18. september
2011.