This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0614
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on specific provisions concerning the European Regional Development Fund and the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006
/* KOM/2011/0614 lõplik - 2011/0275 (COD) */
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 /* KOM/2011/0614 lõplik - 2011/0275 (COD) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014−2020) kohta –
Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve[1]. . Ettepanekus otsustas
komisjon, et ühtekuuluvuspoliitika peaks jääma ka järgmise finantspaketi
oluliseks osaks, ning rõhutas selle keskset rolli Euroopa 2020. aasta
strateegia elluviimisel[2].
Seepärast tegi komisjon ettepaneku põhjalikult
muuta ühtekuuluvuspoliitika ülesehitamise ja rakendamise viisi. Ettepanekus on
kesksel kohal rahastamise kontsentreerimine väiksemale arvule prioriteetidele,
mis oleksid Euroopa 2020. aasta strateegiaga paremini seotud, keskendumine
tulemustele, kokkulepitud eesmärkide suunas tehtavate edusammude seire, enamate
tingimuste seadmine ja rakendussüsteemi lihtsustamine. Käesolevas määruses kehtestatakse Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERFi) reguleerivad sätted ja tunnistatakse kehtetuks
määrus (EÜ) nr 1083/2006. Määrus toetub 2007. aasta mais avaldatud neljanda
ühtekuuluvusaruande avaldamise järel tehtud tööle. Aruandes toodi esile
peamised probleemid, millega piirkonnad peavad järgmistel aastakümnetel toime
tulema, ja käivitati arutelu ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle. 9. novembril
2010 võttis komisjon vastu viienda ühtekuuluvusaruande, milles analüüsiti
sotsiaalseid ja majanduslikke suundumusi ja toodi välja tulevase
ühtekuuluvuspoliitika võimalikud arengusuunad. Ühtekuuluvuspoliitika on peamine
investeerimisinstrument, millega toetatakse liidu Euroopa 2020. aasta
strateegias sätestatud põhilisi prioriteete. See saavutatakse suuremate
vajadustega riikidele ja piirkondadele keskendudes. Üks ELi suurimaid saavutusi
on olnud kõikide kodanike elustandardi parandamine. Seda ei tehta üksnes
vaesemate liikmesriikide ja piirkondade arengu ja majanduskasvu toetamise, vaid
ka siseturu integreerimise kaudu, sest selle suurus võimaldab luua turge ja
tagab mastaabisäästu kõikidele ELi piirkondadele, sõltumata nende suurusest ja
jõukusest. Komisjoni hinnang ühtekuuluvuspoliitika senistele kuludele pakub
palju näiteid lisaväärtusest ning majanduskasvust ja töökohtade loomisest, mis
on saavutatud otseselt ELi eelarve toetusega. Tulemused näitavad siiski ka
hajutatust ja prioriseerimise puudumist. Ajal, mil ELi vahendeid napib ja
majanduskasvu suurendavaid investeeringuid on vaja rohkem kui kunagi varem, on
komisjon otsustanud teha ühtekuuluvuspoliitikas olulisi muudatusi. ERFi eesmärk on tugevdada Euroopa Liidu
majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades tema piirkondade
vahelist tasakaalustamatust. ERF toetab piirkondlikku ja kohalikku arengut,
kaasrahastades investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni;
kliimamuutustesse ja energiasse; VKEde ettevõtluse toetamisse; üldist
majandushuvi pakkuvatesse teenustesse; telekommunikatsiooni-, energia- ja
transpordiinfrastruktuuridesse; tervishoidu, haridusse ja sotsiaalsesse
infrastruktuuri; ning linnade säästvasse arengusse. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD
ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE 2.1. Konsultatsioonid ja
ekspertarvamused Ettepanekute tegemisel on võetud arvesse
majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse viienda eduaruande avalike arutelude
tulemusi, ELi eelarve läbivaatamist,[3]
ettepanekuid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta,[4] viiendat ühtekuuluvusaruannet[5] ning nimetatud aruande
vastuvõtmise järel aset leidnud konsultatsioone. Viienda ühtekuuluvusaruande järelduste avalik
arutelu toimus ajavahemikul 12. november 2010 – 31. jaanuar 2011. Kokku saadi
444 märkust. Vastajate hulgas oli nii liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke
omavalitsusi, sotsiaalpartnereid, Euroopa huve esindavaid organisatsioone,
valitsusväliseid organisatsioone, kodanikke kui ka muid sidusrühmi. Avaliku
arutelu käigus esitati ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta mitmeid küsimusi.
Tulemuste kokkuvõte ilmus 13. mail 2011[6].
Sisendina kasutati 2000-2006 programmide
järelhindamise tulemusi ning mitmesuguseid uuringuid ja ekspertarvamusi.
Ekspertarvamusi saadi ka riikide valitsusasutuste esindajatest koosnevalt
kõrgetasemeliselt töörühmalt, kes arutles ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle ja
pidas 2009. ja 2011. aasta vahelisel ajal 10 koosolekut. Viienda ühtekuuluvusaruande avaliku arutelu
tulemused näitavad, et on olemas ühiste eeskirjade kokkulepe, mis sisaldab ka
rahastamise kontsentreerimise mõistet. Muret tekitavad aga otsused, mille
põhjal ei tehta kontsentreerimist õigel tasemel. Täpsemalt rõhutatakse mitmes
arvamuses vajadust olla paindlik ning mitte jätta kahe silma vahele
piirkondlikke eripärasid. Lisaks väljendasid mitmed osalejad muret, et
prioriteetide liigne piiramine ELi tasandil ei võimaldaks kohaste piirkondlike
arengustrateegiate määratlemiseks vajalikku paindlikkust. 2.2. Mõju hindamine Mõjusid hinnati eelkõige seoses ERFi osalusega
kahes avalikus hüves: –
tööhõive, teadus- ja arendustegevuse ning
innovatsiooni parandamine ettevõtluse toetamise abil; –
investeerimine põhiinfrastruktuuri (nt transpordi-,
energia-, keskkonna-, sotsiaal- ja tervishoiuinfrastruktuuri). Teisi valdkondi, millesse ERF ELi avalike hüvede
pakkumise eesmärgil olulise panuse annab, ei käsitletud, sest neis ei ole
järjestikuste hindamiste ja akadeemilise teadustegevuse abil veel konkreetseid
probleeme määratletud, silmas pidades ERFi sekkumise ulatust. Mis puutub ettevõtluse toetamisse, siis võib
väita, et seda on eriti tagastamatu abi vormis kõige rohkem vaja väikeste
ettevõtete ja uuendustegevuse jaoks ning valdkondades, kus tööstuse taandarengu
tõttu toimuvad struktuurimuutused. Vajadus suurtesse ettevõtetesse, vähem
uudsetesse valdkondadesse ja investorite jaoks vähematraktiivsetesse
piirkondadesse investeerimise järele on palju väiksem. Vajadus infrastruktuuri
rahastamise järele on suurim vähemarenenud piirkondades, kus riiklikel
ametiasutustel ei ole investeerimiseks piisavalt raha ning kus
investeerimiskulusid ei ole võimalik tagasi teenida, sest elanikkonna
sissetulekud on väikesed. Rohkemarenenud piirkondade põhiinfrastruktuuri
investeerimise vajadus on palju väiksem. Muu hulgas uuriti status quod, muudatusi
rahastamise sihtotstarbelisemaks muutmiseks ning mõju, mille ulatus oleks
märgatavalt väiksem praeguste rahastamisvõimalustega võrreldes. Välja valiti
rahastamise sihtotstarbelisemaks muutmine, mis tõstab rahastamise tõhusust ja
ELi lisaväärtust, kuid samas võimaldab piirkondadele investeeringute osas
piisavalt paindlikkust ning vähendab ohtu, et rahastamist vajavad tegevused
jäävad väljapoole sekkumise ulatust. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Euroopa regionaalpoliitikal on oluline roll
kohalike varade mobiliseerimises ja sisemise potentsiaali arendamisele
suunatuses. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174
kutsutakse ELi üles tugevdama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset
ühtekuuluvust ning edendama üldist harmoonilist arengut piirkondade
arengutasemete vaheliste erinevuste vähendamise ning ebasoodsamate piirkondade
arengu edendamise kaudu. Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
ühtekuuluvuse eesmärki viiakse ellu kolme ELi fondi abil. Vastavalt Euroopa
Liidu toimimise lepingu artiklile 176 on ERFi eesmärk edendada mahajäänud
piirkondade ja taandarenevate tööstuspiirkondade arengut ning struktuurilist
kohandumist. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174
kohaselt pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust
üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja
püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga
väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele,
piiriülestele ja mäestikualadele. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 on
sätestatud, et äärepoolseimate piirkondade arengut pidurdavatest teatud
konkreetsetest erijoontest tingitud struktuurilist sotsiaalset ja majanduslikku
olukorda arvestades võetakse vastu erimeetmed. Erimeetmed hõlmavad ka
struktuurifondidele juurdepääsu tingimusi. ELi ühtekuuluvuse edendamise rahastamise
läbivaatamise ajastamine on seotud ettepanekuga uue mitmeaastase
finantsraamistiku kohta, mis sisaldub ka komisjoni tööprogrammis. Nagu ELi eelarve läbivaatamises on rõhutatud,
tuleks "ELi eelarvet kasutada selleks, et rahastada ELi avalikke hüvesid
ning meetmeid, mida liikmesriigid ja piirkonnad ei saa ise rahastada või mille
puhul ELi eelarvest rahastamine saab kindlustada paremad tulemused"[7] Õigusakti ettepanekus
järgitakse subsidiaarsuspõhimõtet, kuna ERFi ülesanded on sätestatud aluslepingus
ning poliitikat rakendatakse vastavalt jagatud halduse põhimõttele ning
arvestades liikmesriikide ja piirkondade institutsioonilist pädevust. Õigusakt ja meetme liik (st rahastamine) on
kindlaks määratud Euroopa Liidu toimimise lepingus, millega on loodud
struktuurifondide õiguslik alus ning sätestatud, et struktuurifondide
ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ning ülesehitus määratakse kindlaks määrustes. 4. MÕJU EELARVELE Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase
finantsraamistiku kohta on ette nähtud 376 miljardit eurot majandusliku,
sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks ajavahemikuks 2014−2020.
2014.–2020. aastaks kavandatav eelarve || Miljardid eurod Lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondadele Üleminekupiirkondadele Konkurentsipiirkondadele Territoriaalsele koostööle Ühtekuuluvusfondile Lisaeraldis kaugematele ja hõredalt asustatud piirkondadele || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926 Rahastamisvahend „Euroopa ühendamine” (transport, energia ja IKT) || 40 (pluss 10 miljardit eurot, mis hoitakse Ühtekuuluvusfondi sees eraldi) *Kõik arvandmed
2011. aasta püsivhindades Komisjoni ettepanekus on kehtestatud Euroopa
Sotsiaalfondi (ESFi) miinimumosad iga piirkonnakategooria jaoks, eesmärgiga
tõhustada fondide osalust Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärkide
elluviimises. Nimetatud osade kohaldamise tulemusena on ESFi minimaalne koguosa
25 % ühtekuuluvuspoliitikale ettenähtud summadest ehk 84 miljardit eurot.
See tähendab, et ajavahemikuks 2014-2020 jääb ERFile kättesaadavaks maksimaalselt
183,3 miljardit eurot. 5. KAVANDATAVA MÄÄRUSE
SISUKOKKUVÕTE Kavandatava määrusega kehtestatakse ERFi
sekkumise ulatus ja määratakse kindlaks ka nende tegevuste loetelu, mis ei ole
toetuskõlblikud. Iga temaatilise eesmärgi jaoks määratakse kindlaks investeerimisprioriteedid.
Üleminekupiirkonnad ja rohkemarenenud piirkonnad
peavad suunama suurema osa ühtekuuluvuseraldise (välja arvatud ESFi oma)
peamiselt energiatõhususele ja taastuvenergiale, VKEde konkurentsivõimele ning
uuendustegevusele. Vähemarenenud piirkonnad saavad oma eraldisi kasutada
rohkemate eesmärkide saavutamiseks, kuna nende arenguvajaduste ring on laiem.
Kavandatava mehhanismiga nähakse ette, et: –
vähemalt 80 % ressurssidest on suunatud
energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, innovatsioonile ja VKEde
toetamisele rohkemarenenud ja üleminekupiirkondades ning sellest 20 % on ette
nähtud energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate jaoks. Lähtudes jätkuvast
ümberstruktureerimisvajadustest lähenemise eesmärgist eemalduvates piirkondades
vähendatakse minimaalset protsendimäära 60 %ni. –
vähemalt 50 % ressurssidest, millest 6 %
on ette nähtud energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate jaoks, on suunatud
energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, innovatsioonile ja VKEde
toetamisele rohkemarenenud ja üleminekupiirkondades. Kavandatavas määruses pööratakse erilist
tähelepanu linnade säästvale arengule. Selle eesmärgi saavutamiseks eraldatakse
minimaalselt 5 % ERFi ressurssidest linnade säästvale arengule, linnade
arenguplatvormi loomiseks, et tõsta suutlikkust ja vahetada kogemusi ning
koostada selliste linnade nimekiri, kus linnade säästva arengu jaoks
rakendatakse integreeritud meetmeid. Kavandatava määruse eesmärk on aidata kaasa
suuremale keskendumisele rahastamise tulemustele, tehes seda füüsiliste
väljundite ühiste näitajate ja rahastamise lõppeesmärgiga seotud tulemuste
määratlemise kaudu. Kavandatavas määruses nimetatakse vajadust
pöörata rakenduskavades erilist tähelepanu raskete ja püsivalt ebasoodsate
looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondade probleemidele. Viimaks sisalduvad kavandatavas määruses ka
erisätted äärepoolseimatele piirkondadele ette nähtud konkreetsete
lisaeraldiste kasutamiseks. 2011/0275 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse erisätteid Euroopa
Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi
kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 178 ja 349, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[8], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[9], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)
Aluslepingu artiklis 176 sätestatakse, et Euroopa
Regionaalarengu Fond (ERF) on ette nähtud selleks, et olla abiks põhiliste
regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidus. Sellest tulenevalt panustab ERF
eri piirkondade arengutasemete erinevuse ja ebasoodsate piirkondade, sealhulgas
maa- ja linnapiirkondade, taandarenevate tööstuspiirkondade, raskete ja
püsivalt ebasoodsate loodusliku või demograafiliste tingimustega piirkondade,
näiteks saared, mägipiirkonnad, hõredalt asustatud piirkonnad ja piirialad,
mahajäämuse vähendamisse. (2)
ERFi, Euroopa Sotsiaalfondi (ESFi) (edaspidi
„struktuurifondid") ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevad ühised sätted on
esitatud määruses (EL) nr […]/2012, millega kehtestatakse ühisesse
strateegilisse raamistikku kuuluvate ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu
Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
käsitlevad ühised sätted ning Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa
Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevad üldsätted ning tunnistatakse
kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006[10]
(üldsätete määrus). (3)
Tuleks kehtestada erisätted tegevusliikide kohta,
mida ERF võib nimetatud määruses kindlaks määratud temaatiliste eesmärkide
kohaselt rahastada. Samal ajal tuleks kindlaks määrata ja selgemaks muuta ERFi
pädevusalast väljapoole jäävad kulud, sealhulgas käitistest pärit
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 2003. aasta 13. oktoobri direktiivis 2003/87/EÜ, millega loodi
ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudeti
nõukogu direktiivi 96/61/EÜ[11]. (4)
ERFi erivajaduste rahuldamiseks ning kooskõlas
Euroopa 2020. aasta strateegiaga,[12]
mille kohaselt peaks ühtekuuluvuspoliitika toetama vajadust aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu järele, tuleb määruse (EL) nr […]/2012 artiklis
9 sõnastatud temaatiliste eesmärkide raames sätestada ERFile eriomased meetmed
kui „investeerimisprioriteedid”. (5)
ERF peaks aitama kaasa Euroopa 2020. aasta
strateegiale ja tagama seeläbi ERFi abi suurema kontsenteerituse liidu
prioriteetidele. Toetust saavate piirkondade kategooria kohaselt suunatakse
ERFi toetus innovatsioonile ja teadusuuringutele, väikestele ja keskmise suurusega
ettevõtetele ning kliimamuutuste leevendamisele. Kontsentratsiooniastme puhul
tuleks võtta arvesse nii piirkonna arengutaset kui ka nende piirkondade
erivajadusi, mille SKP elaniku kohta ajavahemikul 2007−2013 oli väiksem
kui 75 % EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil. (6)
Programmi rakendamise edusammude hindamiseks tuleks
enne seda, kui liikmesriigid visandavad oma rakenduskavad, luua ühine näitajate
kogum. Neid näitajaid peaksid täiendama programmile eriomased näitajad. (7)
Linnade säästva arengu raames peetakse vajalikuks
toetada integreeritud meetmeid linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste,
kliima- ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks ning määrata kindlaks kord,
millega koostatakse kõnealustest meetmetest abi saavate linnade nimekiri ning
meetmete jaoks eraldatud rahasumma. (8)
Linnade säästva arengu valdkonna meetmete ERFi
poolt ajavahemikul 2007−2013 kaasrahastatud rakenduskavadesse
integreerimise tugevatele külgedele ja kogemusele toetudes tuleks liidu
tasandil astuda järgmine samm linnade arenguplatvormi loomise abil. (9)
Selleks, et linnade säästva arengu probleemide
lahendamiseks välja selgitada või katsetada uusi võimalusi, mis on liidu
tasandil olulised, peaks ERF toetama uuenduslikke meetmeid linnade säästva
arengu valdkonnas. (10)
ERF peaks tegelema 1994. aasta ühinemisakti
protokollis nr 6 struktuurifondide raames eesmärgiga 6 seotud erisätete kohta
Rootsis ja Soomes osutatud probleemidega, mis on seotud äärmiselt väikese
rahvastikutihedusega piirkondade ligipääsuga suurtele turgudele ja neist kaugel
asumisega. ERF peaks käsitlema ka eriomaseid raskusi, millega seisavad silmitsi
teatavad saared, mägipiirkonnad, piirialad ja hõredalt asustatud alad, mille
arengut aeglustab nende geograafiline asend, pidades silmas nende säästva
arengu toetamist. (11)
Eraldi tuleks pöörata tähelepanu äärepoolseimatele
piirkondadele, laiendades erandkorras ERFi rakendusala selliste konkreetsest
majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast tulenevate lisakulude hüvitamisega
seotud tegevusabi rahastamisele, mida tingivad aluslepingu artiklis 349
loetletud tegurid, nimelt nende piirkondade kaugus, isoleeritus, väike pindala,
rasked loodusolud ja kliima ning majanduslik sõltuvus mõnedest toodetest.
Nimetatud tegurite püsivus ja koosmõju piiravad oluliselt nende piirkondade
arengut. Et toetada praeguse ja tulevase majandustegevuse arengut, tuleks
vähemalt 50 % konkreetsetest lisaeraldistest eraldada äärepoolseimate
piirkondade majanduste mitmekesistamise ja kaasajastamise meetmete jaoks. (12)
Uuenduslike meetmete valiku ja rakendamise korra
kindlaksmääramiseks tuleks õigusaktide vastuvõtmise volitused aluslepingu
artikli 290 kohaselt delegeerida komisjonile artiklis 9 sätestatud sisu ja
ulatuse suhtes. On äärmiselt oluline, et komisjon viib ettevalmistustöö ajal
läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon
peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama
asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa
Parlamendile ja nõukogule. (13)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise
ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused linnade
arenguplatvormis osalevate linnade nimekirja suhtes. Neid volitusi tuleks
kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[13]. (14)
Käesolev määrus asendab Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 5. juuli 2006 määruse (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa
Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr
1783/1999[14].
Seetõttu tuleks selguse huvides määrus (EÜ) nr 1080/2006 kehtetuks
tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk
Üldsätted Artikkel 1
Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERFi) ülesanded, toetuste kohaldamisala majanduskasvu ja
tööhõivesse investeerimise suhtes, Euroopa piirkondliku koostöö eesmärgid ning
ERFi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi toetamist käsitlevad
erisätted. Artikkel 2
ERFi ülesanded ERF aitab rahastada meetmeid, mille eesmärk on
tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, korvates
põhilisi piirkondlikke ebavõrdsusi piirkondade majanduse arengu ja
struktuurilise kohandamise, sealhulgas taandarenevate tööstuspiirkondade ja
mahajäävate piirkondade ümberkorraldamise toetamise kaudu. Artikkel 3
ERFi toetuste kohaldamisala 1.
ERF toetab: (a)
tootlikku investeerimist, mis aitab kaasa püsivate
töökohtade loomisele ja säilitamisele, eelkõige otsese abi kaudu väikestesse ja
keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEdesse) investeerimiseks; (b)
investeeringuid infrastruktuuridesse, mille kaudu
osutatakse kodanikele energia-, keskkonna-, transpordi- ja IKT-alaseid
põhiteenuseid; (c)
investeeringuid sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduse
infrastruktuuri; (d)
piirkondade sisemise potentsiaali arendamist
piirkondliku ja kohaliku arengu ning teadus- ja arendustegevuse toetamise abil.
Kõnealused meetmed hõlmavad: i) püsiinvesteeringuid seadmetesse ja
väikesemahulistesse infrastruktuuridesse; ii) ettevõtete, eelkõige VKEde, toetamist
ja neile teenuste osutamist; iii) riiklike teadus- ja
innovatsiooniasutuste toetamist ning investeerimist tehnoloogiasse ja
ettevõtete rakendusuuringutesse; iv) koostöövõrkude loomist, koostöö ja
kogemuste vahetust piirkondade, linnade ja asjaomaste sotsiaalses,
majanduslikus ja keskkonnavaldkonnas tegutsejate vahel; (e)
tehnilist abi. ERF ei toeta investeeringuid infrastruktuuridesse,
mis pakuvad rohkemarenenud piirkondade kodanikele keskkonna-, transpordi- ja
IKT-alaseid põhiteenuseid. 2.
ERF ei toeta: (a)
tuumajõujaamade tegevuse lõpetamist; (b)
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist
direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvates rajatistes; (c)
tubaka ja tubakatoodete valmistamist, töötlemist ja
turustamist; (d)
raskustes olevaid ettevõtteid, mis on sellisena
määratletud liidu riigiabi eeskirjades. Artikkel 4
Temaatiline suunitlus Määruse (EL) nr […]/2012 artiklis 9 sätestatud
temaatilised eesmärgid ning käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud vastavad
investeerimisprioriteedid, mida ERF võib toetada, suunitletakse järgmiselt: (a)
rohkemarenenud piirkondades ja
üleminekupiirkondades: i) vähemalt 80 % ERFi ressursside
kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr […]/2012 artikli 9
punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilistele eesmärkidele; ning ii) vähemalt 20% ERFi ressursside
kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr […]/2012 artikli 9
punktis 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile. (b)
vähemarenenud piirkondades: i) vähemalt 50 % ERFi ressursside
kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr […]/2012 artikli 9
punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile; ii) vähemalt 6 % ERFi ressursside
kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr […]/2012 artikli 9
punktis 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile. Erandina punkti a alapunktist i eraldatakse
vähemalt 60 % ERFi ressursside kogusummast riiklikul tasandil määruse (EL) nr
[…]/2012 artikli 9 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilistele eesmärkidele
piirkondades, mille SKP elaniku kohta oli ajavahemikul 2007−2013 alla 75
% EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil, kuid mis on kõlblikud
üleminekukategooria või rohkemarenenud piirkondade kategooriate kohaselt
ajavahemikul 2014−2020 vastavalt määruse (EL) nr [ ]/2012 artikli 82 lõike
2 punktidele b ja c. Artikkel 5
Investeerimisprioriteedid ERF toetab järgmisi määruse (EL) nr […]/2012
artiklis 9 sätestatud temaatiliste eesmärkide raamesse kuuluvaid
investeerimisprioriteete: (1)
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
innovatsiooni edendamine; (a)
teadus- ja uuendustegevuse infrastruktuuri ja
võimsuse täiustamine eesmärgiga arendada teadus- ja uuendustegevuse alast
kõrget kvaliteeti ning edendada eelkõige Euroopa huvides tegutsevate
pädevuskeskuste tööd; (b)
ärialaste teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute,
toodete ja teenuste arendamise, tehnosiirde, sotsiaalse innovatsiooni ja
riiklike teenuste alaste rakenduste, nõudluse stimuleerimise, võrkude loomise
ja avatud innovatsiooni soodustamine läbi aruka spetsialiseerumise; (c)
tehnoloogia- ja rakendusuuringute, katseliinide,
toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkuse ja
esimese toodangu toetamine võtmetehnoloogiate raames ning üldotstarbeliste
tehnoloogiate levitamise toetamine; (2)
IKTle juurdepääsu ning selle kasutamise ja
kvaliteedi edendamine: (a)
lairibaühenduse kasutuselevõtu ja kiire ühendusega
võrkude väljaarendamise laiendamine; (b)
IKT toodete ja teenuste, e-kaubanduse arendamine ja
IKT nõudluse edendamine; (c)
e-riigi, e-õppe, e-kaasatuse ja e-tervishoiu alaste
IKT rakenduste tugevdamine; (3)
VKEde konkurentsivõime tõstmine: (a)
ettevõtluse edendamine, eelkõige uute ideede
kasutuselevõtu ja uute ettevõtete loomise soodustamise kaudu; (b)
uute ärimudelite arendamine VKEde jaoks, eelkõige
pidades silmas rahvusvahelist tegevust; (4)
vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine
kõikides sektorites: (a)
taastuvate energiaallikate tootmise ja jaotamise
edendamine; (b)
energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise
edendamine VKEdes; (c)
energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise
toetamine avalikes infrastruktuurides ja eluasemesektoris; (d)
madalapinge arukate jaotusvõrkude väljaarendamine; (e)
linnapiirkondade vähem süsinikdioksiidi heiteid
tekitavate strateegiate edendamine; (5)
kliimamuutustega kohanemise ning riskiennetuse ja
-juhtimise edendamine: (a)
kliimamuutustega kohanemiseks suunatud
sihtotstarbeliste investeeringute toetamine; (b)
eriliste ohtude käsitlemiseks, õnnetustele
vastupidamise tagamiseks ning katastroofide ohjamise süsteemide arendamiseks
suunatud investeeringute soodustamine; (6)
keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine: (a)
tähelepanu pööramine investeerimisvajadusele
jäätmesektoris vastavalt keskkonnaalase õigustiku nõuetele; (b)
tähelepanu pööramine investeerimisvajadusele
veesektoris vastavalt keskkonnaalase õigustiku nõuetele; (c)
kultuuripärandi kaitse, edendamine ja arendamine; (d)
bioloogilise mitmekesisuse kaitse, pinnase kaitse
ning ökosüsteemi teenuste, sealhulgas NATURA 2000[15] ja nn roheliste
infrastruktuuride, edendamine; (e)
linnakeskkonna parandamine, sealhulgas mahajäetud
tööstusobjektide taaselustamine ja õhusaaste vähendamine; (7)
säästva transpordi soodustamine ning oluliste
võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine: (a)
Euroopa ühtse mitmeliigilise transpordipiirkonna
toetamine investeerides üleeuroopalisse transpordivõrku (TEN-Ti); (b)
piirkondliku liikuvuse tõhustamine, liites teise ja
kolmanda suurusjärgu sõlmed TEN-Ti infrastruktuurile; (c)
keskkonnasõbralike ja vähese süsinikdioksiidi
heitega transpordisüsteemide arendamine ning säästva linnaliikluse
soodustamine; (d)
ulatusliku, kõrgekvaliteedilise ja koostalitlusvõimelise
raudteesüsteemi arendamine; (8)
tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine: (a)
ettevõtlusinkubaatorite arendamine ning
investeeringute toetamine füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele ja
ettevõtete asutamisele; (b)
kohalikud arengualgatused ning abi lähikonnas
teenuseid osutavatele struktuuridele, mis loovad uusi töökohti, kui sellised
meetmed on väljaspool määruse (EL) nr […]/2012 [ESF] kohaldamisala ; (c)
riiklike tööturuasutuste infrastruktuuridesse
investeerimine. (9)
sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu
võitlemine: (a)
investeeringud tervishoidu ja sotsiaalsesse
infrastruktuuri, mis panustavad piirkondlikku ja kohalikku arengusse,
vähendades tervisealast ebavõrdsust, ning üleminek hooldeasutustes pakutavatelt
hoolekandeteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile; (b)
mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja
majandusliku taaselustamise toetamine; (c)
sotsiaalsete ettevõtete toetamine; (10)
investeerimine haridusse, oskustesse ja
elukestvasse õppesse haridus- ja koolitusinfrastruktuuri arendamise läbi; (11)
institutsioonilise suutlikkuse ning tõhusa avaliku
halduse parandamine haldusorganite institutsioonilise suutlikkuse ja tõhususe
ning ERFi rakendamisega seotud avalike teenuste tugevdamise kaudu; sellega
toetatakse ka ESFi toetatud meetmeid institutsioonilise suutlikkuse ja avaliku
halduse tõhustamiseks. II peatükk
ERFi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise toetuse näitajad Artikkel 6
Majanduskasvu ja tööhõive
investeeringute eesmärgi näitajad Vajaduse korral kasutatakse käesoleva määruse lisas
sätestatud ja määruse (EL) nr […]/2012 artikli 24 lõikega 3 kooskõlas olevaid
ühiseid näitajaid. Ühisnäitajate baasväärtuseks võetakse null ning
kumulatiivsed eesmärgid seatakse 2022. aastaks. Programmispetsiifiliste väljundinäitajate
puhul võetakse baasväärtuseks null ning kumulatiivsed eesmärgid seatakse 2022.
aastaks. Programmispetsiifiliste tulemusnäitajate puhul
kasutatakse baasväärtusena kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid ja eesmärgid
seatakse 2022. aastaks ning neid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka
kvalitatiivselt. III peatükk Territooriumide eripära käsitlemise
erisätted Artikkel 7 Linnade
säästev areng 1.
ERF toetab rakenduskavade raames linnade säästvat
arengut läbi strateegiate, milles on sätestatud integreeritud meetmed linnapiirkondade
majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks. 2.
Iga liikmesriik koostab oma partnerluslepingus
nende linnade nimekirja, kus linnade säästva arengu jaoks rakendatakse
integreeritud meetmeid ning kehtestab soovitusliku aastase eraldise nende
meetmete rakendamiseks riiklikul tasandil. Vähemalt 5 % ERFi riiklikul tasandil
eraldatud ressurssidest eraldatakse linnade säästva arengu integreeritud
meetmete jaoks, mille haldamine on delegeeritud linnadele integreeritud
territoriaalsete investeeringute kaudu, millele on viidatud määruse (EL) nr
[…]/2012 artiklis 99. Artikkel 8
Linnade
arenguplatvorm 1.
Komisjon määrab vastavalt määruse (EL) nr […]/2012
artiklile 51 kindlaks linnade arenguplatvormi eesmärgiga edendada suutlikkust
ja linnadevahelisi koostöövõrgustikke ning linnapoliitika kogemuste vahetamist
ELi tasandil valdkondades, mis on seotud ERFi investeerimisprioriteetidega ja
linnade säästva arenguga. 2.
Komisjon koostab nimekirja platvormis osalevatest
linnadest, tuginedes partnerluslepingutes määratud nimekirjadele rakendusaktide
abil. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud
nõuandemenetluse kohaselt. Nimekirjas on maksimaalselt 300 linna ning igast
liikmesriigist maksimaalselt 20 linna. Linnad valitakse välja järgmiste
kriteeriumide põhjal: (a)
elanikkond – võttes arvesse riiklike
linnasüsteemide eripärasid; (b)
sellise strateegia olemasolu, mis hõlmab
integreeritud meetmeid linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste ja
sotsiaalsete probleemide lahendamiseks. 3.
Platvormiga toetatakse ka suhtlust kõikide nende
linnade vahel, mis komisjoni algatusel uuenduslikke meetmeid rakendavad. Artikkel 9
Uuenduslikud meetmed linnade
säästva arengu valdkonnas 1. Komisjoni algatusel võib ERF
toetada uuenduslikke meetmeid linnade säästva arengu valdkonnas 0,2 %
ülemmäära piires ERFi kogu aastasest eraldisest. Meetmed hõlmavad uuringuid ja
pilootprojekte, mille eesmärk on leida või katsetada uusi võimalusi liidu
tasandil oluliste linnade säästva arengu valdkonnas. 2. Erandina eespool nimetatud
artiklist 4 võidakse uuenduslike meetmetega toetada kõiki tegevusi, mis on
vajalikud määruse (EL) nr […]/2012 artiklis 9 sätestatud temaatiliste
eesmärkide saavutamise jaoks ning mis vastavad investeerimisprioriteetidele. 3. Komisjon võtab vastu
delegeeritud õigusaktid vastavalt artiklile 13, mis käsitleb uuenduslike
meetmete valikut ja rakendamise korda. Artikkel 10
Piirkonnad, kus valitsevad
ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused ERFi
kaasfinantseeritavate rakenduskavade puhul, mis hõlmavad määruse (EL) nr …/2012
artikli 111 lõikes 4 märgitud raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike
tingimustega piirkondi, tuleb pöörata erilist tähelepanu nendele piirkondadele
iseloomulike raskuste käsitlemisele. Artikkel 11
Äärepoolseimad piirkonnad 1.
Konkreetseid lisaeraldisi äärepoolseimatele
piirkondadele kasutatakse aluslepingu artiklis 349 kindlaks määratud
äärepoolseimate piirkondade raskustega seotud täiendavate kulude hüvitamiseks,
toetades: (a)
määruse (EL) nr […]/2012 artiklis 9 sätestatud
temaatilisi eesmärke; (b)
kaubaveoteenuseid ja tegevuse alustamise abi
veoteenuste puhul; (c)
tootmisvahendite ladustamispiirangutega, nende
ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali
puudusega seotud tegevusi. Vähemalt 50 % konkreetsetest lisaeraldistest
tuleb eraldada meetmetele, millega aidatakse kaasa äärepoolseimate piirkondade
majanduste mitmekesistamisele ja kaasajastamisele, keskendudes eelkõige määruse
(EL) nr […]/2012 artikli 9 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud temaatilistele
eesmärkidele. 2.
Lisaks kasutatakse konkreetseid lisaeraldisi
äärepoolseimates piirkondades tegevusabi ning avaliku teenindamise kohustuse ja
lepingutega seotud kulutuste rahastamise toetamiseks. 3.
Summa, mille suhtes kaasrahastamise määra
kohaldatakse, on proportsionaalne üksnes lõikes 1 mainitud toetusesaaja
lisakuludega tegevusabile ning avaliku teenindamise kohustuse ja lepingutega
seotud kulutustega ning võib investeerimiskulutuste korral hõlmata kõiki
abikõlblikke kulusid. 4.
Käesoleva artikli alusel toimuva rahastamisega ei
või toetada: (a)
tegevusi, mis on seotud aluslepingu I lisas
käsitletud toodetega; (b)
aluslepingu artikli 107 lõike 2 punktis a lubatud
abi reisijateveoks; (c)
maksuvabastusi ja vabastust sotsiaalmaksudest.
IV peatükk
Lõppsätted Artikkel 12
Üleminekusätted 1. Käesolev määrus ei mõjuta
sellise abi jätkamist või muutmist, sealhulgas täielikku või osalist
tühistamist, mille komisjon on kiitnud heaks määruse (EÜ) nr 1080/2006 alusel
või mis tahes muude õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes
31. detsembri 2013. aasta seisuga ja mida kohaldatakse sellise abi või
projektide suhtes jätkuvalt ka pärast seda kuni nende lõpetamiseni.. 2. Määruse (EÜ) nr 1080/2006
alusel esitatud abitaotlused jäävad jõusse. Artikkel 13
Delegeerimine 1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 9
lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte määramata ajaks alates 1. jaanuarist
2014. 3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9
lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5.
Artikli 9 lõike 3 kohaselt vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei
ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt
Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei
kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa
Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada. Artikkel 14
Komiteemenetlus 1.
Komisjoni abistab fondide koordineerimiskomitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
(EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 15
Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 1080/2006 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele
tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 16
Läbivaatamine Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad
käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2022 aluslepingu artiklis 177 sätestatud
korras. Artikkel 17 Jõustumine Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
nimel president eesistuja LISA ERFi
toetuse ühisnäitajad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgil
(artikkel 6) || ÜHIK || NIMETUS Tulusad investeeringud || || || ettevõtted || Toetusi saavate ettevõtete arv || ettevõtted || Muud rahalist abi kui toetusi saavate ettevõtete arv || ettevõtted || Mitterahalist abi saavate ettevõtete arv || ettevõtted || Toetust saavate uute ettevõtete arv || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega VKEdele || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega VKEdele (mitterahalised toetused) || täistööaja ekvivalendid || Toetust saavates VKEdes loodud töökohtade arv Turism || külastused || Külastuste arv toetust saavate vaatamisväärsuste juurde Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia infrastruktuur || füüsilised isikud || Vähemalt 30 Mbit/s lairibavõrgule juurdepääsuga varustatud elanikkond Transport || || Raudteetransport || km || Uue raudteeliini kogupikkus || millest TEN-T km || Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliini kogupikkus || millest TEN-T Teed || km || Uute teede kogupikkus || millest TEN-T km || Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus || millest TEN-T Linnatransport || reisijate sõidud || Toetust saava linnatranspordi teenuse kasutajate arvu suurenemine Siseveeteed || tonnkilomeetrid || Parandatud siseveeteid mööda veetava kauba mahu kasv Keskkond || || Tahked jäätmed || tonnid || Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus Veevarustus || füüsilised isikud || Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil || m3 || Hinnanguline veevõrgu lekete vähendamine Reovee puhastamine || inimekvivalent || Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus Riskiennetus ja -juhtimine || füüsilised isikud || Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond füüsilised isikud || Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest ja muudest kaitsemeetmetest Maa taastamine || hektarid || Taastatud maa kogupindala Pinnase katmine || hektarid || Muutused arendustegevuse tõttu isoleeritud pinnases Loodus ja bioloogiline mitmekesisus || hektarid || Parema kaitsestaatusega elupaikade pindala Teadusuuringud ja innovatsioon || || || füüsilised isikud || Uutes või uute seadmetega varustatud teadusuuringute infrastruktuurides töötavate uurimis- ja arendustöötajate arv || ettevõtted || Toetust saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv || täistööaja ekvivalendid || Uurimis- ja arendustöötajate jaoks loodud töökohtade arv toetust saavates üksustes || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele || ettevõtted || Nende ettevõtete arv, kes tutvustasid uusi või oluliselt täiustatud tooteid, mis tulid turule tänu toetust saavatele innovatsiooni- või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele || ettevõtted || Nende ettevõtete arv, kes tutvustasid uusi või oluliselt täiustatud tooteid, mis loodi tänu toetust saavatele innovatsiooni- või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele Energeetika ja kliimamuutused || || Taastuvad energiaallikad || MW || Taastuva energia tootmise täiendav võimsus Energiatõhusus || kodumajapidamised || Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga majapidamiste arv || kWh/aastas || Primaarenergia tarbimise vähenemine üldkasutatavates hoonetes || kasutajad || Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv Kasvuhoonegaaside vähendamine || CO2 ekvivalenttonnides || Kasvuhoonegaaside hinnanguline vähenemine CO2 ekvivalendina Sotsiaalne infrastruktuur || || Lastehoid ja haridus || füüsilised isikud || Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse infrastruktuuri teenindusmaht Tervishoid || füüsilised isikud || Toetust saavate tervishoiuteenuste maht Eluase || kodumajapidamised || Eluasemega seotud paranenud tingimustest kasu saavate kodumajapidamiste arv Kultuuripärand || külastused || Külastuste arv toetust saavate vaatamisväärsuste juurde Linnade areng || || || füüsilised isikud || Linnade integreeritud arengustrateegiatega aladel elavad inimesed || ruutmeetrid || Uued avatud platsid linnapiirkondades || ruutmeetrid || Uued avalikud või ärihooned linnapiirkondades || ruutmeetrid || Uued elamud linnapiirkondades [1] KOM(2011) 500 lõplik. [2] Komisjoni teatis: „Euroopa 2020. aastal – aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” KOM(2010) 2020 lõplik,
3.3.2010. [3] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning
liikmesriikide parlamentidele: „ELi eelarve läbivaatamine”, KOM(2010) 700
lõplik, 19.10.2010. [4] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa 2020.
aasta aluseks olev eelarve, KOM(2011) 500 lõplik, 29.6.2011. [5] Viies aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
ühtekuuluvuse kohta, november 2010. [6] Komisjoni talituste töödokument: „Majandusliku ja
sotsiaalse ühtekuuluvuse viienda aruande avaliku konsulteerimise tulemused”,
SEC (2011) 590 lõplik, 13.5.2011. [7] KOM(2010) 700 lõplik,
19.10.2010. [8] ELT C, , lk . [9] ELT C, , lk . [10] ELT L , , lk . [11] ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. [12] Komisjoni teatis: „Euroopa 2020. aastal – aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” KOM(2010) 2020 lõplik,
3.3.2010. [13] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [14] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1. [15] Asutatud kui Natura 2000 võrgustik, mis koosneb
erikaitsealadest vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta looduslikke elupaiku
ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitleva direktiivi 92/43/EMÜ
artikli 3 lõikele 1, EÜT 206, 22.7.1992, lk 7.