EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009XC0918(02)
Summary of Commission Decision of 4 August 2008 declaring a concentration to be compatible with the common market and the EEA Agreement (Case COMP/M.4874 — Itema/BarcoVision) (notified under document C(2008) 4065 final) (Text with EEA relevance)
Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. august 2008 , millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4065 (lõplik) all) (EMPs kohaldatav tekst)
Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. august 2008 , millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4065 (lõplik) all) (EMPs kohaldatav tekst)
ELT C 225, 18.9.2009, p. 9–12
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
18.9.2009 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 225/9 |
Kokkuvõte komisjoni otsusest,
4. august 2008,
millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga
(Juhtum COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4065 (lõplik) all)
(ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
2009/C 225/06
Komisjon võttis 4. augustil 2008 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ja eriti selle artikli 8 punktile 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil:
http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
I. POOLED
(1) |
Itaalia kontsern Itema Holding S.p.A. (edaspidi „Itema”) kontrollib ettevõtjaid, kes tegutsevad peamiselt tekstiilitööstuses. Itema neli peamist tegevusvaldkonda on i) kangakudumis-, ii) ketrus-, iii) silmuskudumismasinate ja iv) elektroonika tootmine. |
(2) |
Ettevõtja Barco NV (Belgia) haruettevõtja BarcoVision (edaspidi „BarcoVision”) tegutseb peamiselt tekstiilitööstusele mõeldud optilise tuvastamise (andurid), kontrollsüsteemide ja tootmise juhtimiseks kasutatavate arvutisüsteemide turgudel. |
II. TEHING
(3) |
20. veebruaril 2008 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Item omandab täieliku kontrolli BarcoVisioni üle aktsiate või osade ostu teel. |
III. ARTIKLI 4 LÕIKE 5 KOHANE ÜLEANDMINE
(4) |
Teatatud koondumine ei ole ühenduse seisukohast oluline. Kuid 26. novembril 2007 teatas teatise esitanud pool komisjonile põhjendatud ettepanekus kooskõlas ühinemismääruse artikli 4 lõikega 5, et koondumine kuuluks läbivaatamisele vähemalt kolme liikmesriigi (Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Läti, Portugal, Sloveenia ja Hispaania) riikliku konkurentsiõiguse alusel, ja taotles, et komisjon vaataks tehingu läbi. Kõik liikmesriigid olid nõus kavandatava koondumise üleandmisega komisjonile. Kavandatav koondumine on seega käsitletav ühenduse seisukohast olulise koondumisena. |
IV. ASJAOMASED TOOTETURUD
(5) |
Kavandatav koondumine ei too endaga kaasa horisontaalset kattumist. Sellele vaatamata tegutsevad kõnealused kaks poolt vertikaalselt mõjutatud turgudel: Itema toodab masinaid tekstiilitööstusele ja BarcoVision turustab andureid, mis on kõnealustesse masinatesse integreeritud. Lisaks sellele müüb BarcoVision tarkvarasüsteeme (tootmise ja protsesside juhtimise süsteemid), mida kasutatakse vabrikutes tekstiilitootmise jälgimiseks. |
1. Eelnevad tooteturud (BarcoVisioni müüdavad andurid)
(6) |
BarcoVision toodab kerimismasinate ja open end-ketrusmasinate andureid, mis tuvastavad ja lõikavad välja lõnga defektid. BarcoVision müüb ka kudumismasinate andureid, mis kontrollivad lõnga õiget sisestamist kudumismasinatesse. |
(7) |
Vastavalt poolte esitatud teabele, mida kinnitas ka turu-uuring, tuleks esiteks eristada kerimismasinate ja open end-ketrusmasinate andureid ning kudumismasinate andureid. Kõnealustesse kategooriatesse kuuluvad tooted täidavad eri funktsioone ja sõltuvad seega eri tehnoloogiast. Kudumismasinate andurite puhul puudub vajadus täiendava piiritlemise järele (nt kudumismasina tehnoloogia põhjal). |
(8) |
Kerimismasinate ja open end-ketrusmasinate andurite puhul väitis teatise esitanud pool, et need on osa samast tooteturust, arvestades toodete mitteasendatavust nõudluse seisukohast: põhiline tuvastamistehnoloogia on sama mõlemat tüüpi anduri puhul ja tarnijad tegutsevad mõlemas segmendis. Turu-uuring ei ole kõnealust seisukohta kinnitanud. Kuigi mõlemat tüüpi andurid on seotud sarnase tehnoloogiaga, on open end ketrusmasinate andurid tehnoloogiliselt lihtsamad kui kerimismasinate andurid. |
(9) |
Sellest tulenevalt jõutakse otsuse eelnõus järeldusele, et i) kudumismasinate andurite, ii) kerimismasinate andurite ja iii) open end-ketrusmasinate andurite turud on eraldiseisvad turud. |
2. Järgnevad turud (Itema müüdavad tekstiilitootmismasinad)
(10) |
Itema tegeleb järgmiste tekstiilitootmismasinate tootmise ja turustamisega: open end-ketrusmasinad, kerimismasinad ja kudumismasinad. |
(11) |
Komisjonil on olnud võimalus vaadata läbi juhtumeid seoses kerimis- ja ketrusmasinatega (nt M.4432 Oerlikon/Saurer). Kuigi turgu täpsemalt ei määratletud, märkis komisjon, et poolte arvates moodustavad kerimismasinad, rõngasketrusmasinad ja open end-ketrusmasinad kolm eraldiseisvat tooteturgu. |
(12) |
Arvestades, et Itema toodab ainult open end-ketrusmasinaid, võib jätta lahtiseks küsimuse, kas open end-ketrusmasinad ja rõngasketrusmasinad moodustavad ühe ja sama tooteturu. Otsuse eelnõus hinnatakse tehingut, võttes aluseks open end ketrusmasinate kitsama turumääratluse. |
(13) |
Juhtumis M.2698 Promatech/Sulzer määratles komisjon kudumismasinate valdkonnas mitmeid tooteturge vastavalt masina töös kasutatavale tehnoloogiale. Käesoleva juhtumi hindamisel ei määratleta täpsemalt tooteturgu, sest ühelgi võimalikul juhul ei tekita tehing konkurentsiprobleeme. Otsuses hinnatakse tehingut vastavalt järgmistele tooteturgude võimalikele määratlustele:
|
3. Tarkvara
(14) |
Tekstiilitööstuse tootmise ja protsesside juhtimise süsteemid on tarkvaralahendused, mille abil jälgida tehases töötavaid silmuskudumis-, kangakudumis-, tafting- ja/või ketrusmasinaid. Käesoleva juhtumi puhul ei ole vaja täpselt määratleda konkreetset tooteturgu. |
V. ASJAOMASED GEOGRAAFILISED TURUD
(15) |
Teatise esitanud pool teatas, et kõik uuritavad turud on ülemaailmsed. Turu-uuring on seda seisukohta suuresti kinnitanud eelnevate turgude (kangakudumismasinate, kerimismasinate ja open end-ketrusmasinate andurid) ning tootmise ja protsesside juhtimise süsteemide turu puhul. Järgnevate turgude (tekstiilitootmismasinad) puhul väitsid mõned turu-uuringu osalejad, et on olemas eraldi Euroopa turg. Open end ketrusmasinate ja kangakudumismasinate puhul jäetakse küsimus lahtiseks. |
(16) |
Kerimismasinate puhul tuvastati põhjaliku uurimise käigus, et Euroopa Majanduspiirkonna tekstiilivabrikud tavatsevad tellida keerulisemaid masinaid, mille käsitsemine ei ole nii töömahukas ja see toob kokkuvõttes kõnealuses valdkonnas kaasa kõrgemad keskmised hinnad. Sellele vaatamata on selliste masinate järele suur nõudlus ka ülejäänud maailmas, kus mõned tekstiilivabrikud otsustavad keskenduda kvaliteetse tekstiili tootmisele (nt India). Võttes arvesse kõnealuseid erinevusi tootevalikus ja nagu on kinnitanud enamik turuosalisi, puuduvad Euroopa Majanduspiirkonna turul märgatavad eritunnused. Otsuse eelnõus jõutakse järeldusele, et kerimismasinate turg on ülemaailmne. |
VI. HINDAMINE
(17) |
Uurimises keskenduti juurdepääsu piiramise ohtudele kerimismasinate ja kerimismasinate andurite turul. |
1. Kerimismasinad ja nende andurid
(18) |
Nagu on näha järgnevalt esitatud joonisel, on nii eelnevad kui ka järgnevad turud äärmiselt kontsentreeritud:
|
(19) |
Oluline iseärasus kõnealuse turu puhul on see, et lõpptarbijad (tekstiilivabrikud) valivad nii eelnevate kui ka järgnevate turgude tooteid: praegu pakuvad kõik kerimismasinate tootjad peamiste kaubamärkide andureid. BarcoVision müüb oma andureid kaubamärgi Loepfe all ja Itema müüb oma kerimismasinaid kaubamärgi Savio all. |
(20) |
Savio peamised konkurentsid on väljendanud tõsist muret turule juurdepääsu piiramise ohu pärast. Nad eeldavad, et pärast koondumist ei tarni Loepfe neile enam andureid. Selle tulemusena sõltuksid Murata ja Schlafhorst andurite tarnimises ainult Usterist. Praeguse Loepfe-poolse konkurentsisurve kadumisel saaks Uster sellisel juhul tõsta hinda, mida ta küsib Murata ja Schlafhorsti käest kooskõlas mittehorisontaalsete ühinemiste suuniste lõikega 38. |
Võimalus piirata juurdepääsu anduritele
(21) |
Kerimismasinate puhul on kerimismasinate andurid selgelt asendamatud osad. Kuid Loepfe eriandureid ei vaja ükski lõpptarbija tehniliste näitajate pärast. Enamiku rakenduste puhul on võimalik kasutada nii Loepfe kui ka Usteri tehnoloogiat. See tähendab, et juurdepääsu piiramise korral peaksid ainult väga vähesed lõpptarbijad tehnilistel põhjustel otsustama selgelt kas ühe või teise andurite tarnija kasuks. |
(22) |
Praegu on ainult kaks ettevõtjat (Loepfe ja Uster) suutelised kerimismasinate tootjatele tarnima suurtes kogustes kvaliteetseid kerimismasinate andureid. See näitab, et mõlemal ettevõtjal on märkimisväärne turuvõim. Siiski on tõendeid selle kohta, et võimalik konkurents sunnib Loepfe ja Usteri hindu langetama. |
(23) |
Otsuse eelnõus analüüsitakse eelneval turul olemasolevaid võimalikke alternatiivseid tarneallikaid, mida oleks lühikeses perspektiivis võimalik kasutada. Kuigi on tuvastatud mitmeid selliseid allikaid, selgub uurimisest, et ükski nendest ei suudaks lähitulevikus avaldata andurite turul piisavat konkurentsisurvet. Sellele vaatamata paljastus turu-uuringu käigus, et Murata ja Schlafhorsti vertikaalne integreerumine võiks aset leida 3–5 aasta jooksul. |
(24) |
Savio konkurendid on väitnud, et neil oleks pärast koondumist väga raske jätkata andurite ostmist Loepfelt, sest nad kardavad, et Loepfe annab Saviole edasi kerimismasinatealast tundlikku tehnilist teavet. Otsuse eelnõus analüüsitakse üksikasjalikult kõnealuseid probleeme ja jõutakse järeldusele, et konfidentsiaalsusega seotud probleemid tekivad tegelikkuses alles järgmise põlvkonna kerimismasinate väljatöötamisel (st ligikaudu 5 aasta pärast). Vahepeal võiks see kaasa tuua viivitusi uute funktsioonide avaldamises. Seda arvestades ja pidades silmas eelneval turul tegutseva peamise konkurendi ootusi, on järgmise paari aasta jooksul väga ebatõenäoline juurdepääsu passiivne (st ilma koondunud ettevõtja initsiatiivita toimuv) piiramine. |
(25) |
Usteril puudub stiimul kasutada juurdepääsu täieliku piiramise abil suurenenud turuvõimu. Ettevõtja on korduvalt rõhutanud, et tal ei ole pärast koondumist eeldatavasti võimalust tõsta oma hindu, sest i) see võiks kaasa tuua Murata/Schlafhorsti vertikaalse integratsiooni ja/või eelneval turul tegutsevate väiksemate konkurentide laienemise ning ii) hindade tõstmist piiraks konkurents järgnevatel turgudel (Uster eeldab, et koondumine toob kaasa Loepfe andureid sisaldavate Savio kerimismasinate hindade languse). |
(26) |
Kokkuvõttes saab koondunud ettevõtjal eelneval turul olema märkimisväärne turuvõim ja turul puuduvad lühiajalised alternatiivsed tarneallikad, mis räägivad juurdepääsu piiramise võimaluse kasuks. Teisest küljest on põhjust arvata, et koondunud ettevõtja ei suuda tõenäoliselt suurendada konkurentide kulusid. |
Stiimul juurdepääsu piiramiseks ja mõju järgnevate turgude tarbijatele
(27) |
Vastavalt mittehorisontaalsete ühinemiste suunistes sätestatule sõltub ettevõtja stiimul piirata oma konkurentide juurdepääsu sellise strateegia tasuvusest. |
(28) |
Mitmed käesoleva juhtumi kvalitatiivsed elemendid viitavad sellele, et Usteri-poolne kriitiline hinnatõstmine, mis muudaks Itema seisukohast tasuvaks juurdepääsu täieliku piiramise, peaks tõenäoliselt olema väga suur. Esiteks moodustavad andurite hinnad väikese osa kerimismasina kogumaksumusest (ligikaudu (10–20) %). Teiseks on kasumimarginaalid järgnevatel turgudel suhteliselt madalad ja eelnevatel turgudel suhteliselt kõrged, mistõttu, juhul kui kõik teised näitajad on võrdsed, ei hüvita järgnevate turgude kerimismasinatest saadav kasu tõenäoliselt eelnevatel turgudel teenitud kahjumit võrreldes olukorraga, kui järgnevate turgude kasumimarginaalid on kõrged ja eelnevate turgude kasumimarginaalid madalad. Kolmandaks sõltub kriitiline hinnatõus sellest, kui suures ulatuses kavatsevad Itema konkurendid oma kuludes aset leidnud muutusi lõpphinnas kajastada. Seda arvesse võttes on vaja silmas pidada, et andurite kulude tõus Murata ja/või Schlafhorsti jaoks ei ole kogu tööstust hõlmav muutus kuludes, sest Itema jaoks kulud kindlasti ei suurene. On põhjust arvata, et Itema langetab oma hindu, et need peegeldaksid madalamat kasumimarginaali. Et jätkata konkureerimist Itemaga, on ebatõenäoline, et järgnevatel turgudel tegutsevad konkurendid kajastavad lõpphinnas kogu kulude tõusu, mis omakorda piirab juurdepääsu piiramise stsenaariumi mõju järgnevatel turgudel. |
(29) |
Kõnealuste kolme teguri omavahelist mõju ja ülejäänuid tegureid, mis mõjutavad juurdepääsu piiramise tasuvust, saab näitlikustada väga lihtsa näitega järgnevate turgude nõudluse kohta. Selle näite kohaselt kajastaksid Itema konkurendid märkimisväärselt vähem kui 100 % oma kulude tõusust lõpphinnas. Eeldades, et Uster kavatseb koondunud ettevõtja poolse juurdepääsu täieliku piiramise tõttu hinda tõsta (25–50) % võrra, ei oleks juurdepääsu piiramine Itemale tasuv ja mõju järgnevate turgude klientidele oleks väga väike. Kõnealune lihtne näide osutab, et juurdepääsu täieliku piiramise strateegia tasuvuseks peaks Uster tõstma oma hindu rohkem kui (120–180) %. |
(30) |
On selge, et Uster tõenäoliselt sellises ulatuses hindu ei tõsta. Eelkõige on Uster ise arvamusel, et tal ei ole võimalik koondumise järel hindu tõsta. Vastupidi, ettevõtja eeldab, et ta peab hindu langetama, et võimaldada Muratal ja Schlafhorstil konkureerida Itema madalamate hindadega. |
(31) |
Otsuse eelnõus analüüsitakse ka strateegiat, mille kohaselt Itema lõpetaks andurite tarnimise ainult ühele järgneval turul tegutsevale konkurendile (kas Muratale või Schlafhorstile). Mõistlike eelduste põhjal võib öelda, et selline strateegia ei ole tasuv. |
(32) |
Otsuse eelnõus analüüsitakse koondunud ettevõtja stiimuleid võtta kasutusele juurdepääsu osalise piiramise strateegia ja selle strateegia mõju ettevõtjale ning jõutakse järeldusele, et sellel ei ole tõenäoliselt konkurentsivastast mõju. |
(33) |
Lisaks sellele analüüsitakse, kas juhul, kui juurdepääsu piiramise stsenaariumi korral vähendab koondunud ettevõtja püsikulusid, muudaks see kõnealuse strateegia tasuvaks. Otsuse eelnõus jõutakse järeldusele, et ka sel juhul stiimul puudub. |
(34) |
Otsuse eelnõus uuritakse järgnevatel turgudel tegutsevate konkurentide (Murata, Schlafhorst) vertikaalse integratsiooni ohu mõju Itema stiimulitele piirata juurdepääsu ja leitakse, et see vähendab veelgi juurdepääsu piiramise strateegia tasuvust. |
(35) |
Arvestades märkimisväärset täiendavat kasumit, mida koondunud ettevõtja võiks teenida, kui ei piirata järgnevatel turgudel tegutsevate konkurentide juurdepääsu, võib järeldada, et Itemal on oluline rahaline stiimul lahendada konfidentsiaalsusega seotud probleemid, et mitte kaotada võimalust tegutseda eelneval turul. |
(36) |
Sellest tulenevalt puudub koondunud ettevõtjal stiimul rakendada juurdepääsu piiramise strateegiat, millel igal juhul oleks minimaalne mõju kerimismasinate hindadele. |
Järeldus
(37) |
Arvestades, et juurdepääsu piiramise strateegia ei tooks kasu ja mõjutaks vähe järgnevate turgude tarbijaid, jõutakse otsuse eelnõus järeldusele, et turule juurdepääsu piiramise ohu võib käesoleva juhtumi puhul välistada. Võttes arvesse, et Itema-poolne andurite ostmine moodustab koguturust vaid väikese osa, ei too tehing tarbijate jaoks kaasa turule juurdepääsu piiramist. |
2. Muud turud
(38) |
Arvestades Itema piiratud turuosa järgneval turul (kogu maailmas: [0–5]%, EMPs: [0–5] %), ei tekita tehing open end-ketrusmasinate ja nende andurite puhul konkurentsiprobleeme. |
(39) |
Kudumismasinate ja nende andurite puhul analüüsiti otsuse eelnõus tehinguga loodavat vertikaalset suhet eelnevate turgude erinevate määratluste alusel ning jõutakse järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi kõnealustel turgudel, eelkõige turuvõimu puudumise tõttu eelneval turul. |
(40) |
Tootmise ja protsesside juhtimise süsteemide puhul mõjutatavad turud puuduvad. Turu-uuringu käigus tõstatatud probleemid leiti olevat põhjendamatud. |
VII. JÄRELDUS JA ETTEPANEK
(41) |
Komisjon järeldab otsuse eelnõus, et kavandatav koondumine ei tekita konkurentsiprobleeme, mis võiksid tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt takistada. Seetõttu tehakse eelnõus ettepanek kuulutada kõnealune koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kooskõlas olevaks. |
(42) |
Komisjon kutsub nõuandekomiteed üles ühinemismääruse artikli 19 lõike 6 alusel esitama arvamuse lisatud otsuse eelnõu kohta. |