EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020Y0615(01)
Recommendation of the European Systemic Risk Board of 6 May 2020 on liquidity risks in investment funds (ESRB/2020/4) 2020/C 200/01
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. mai 2020, investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (ESRN/2020/4) 2020/C 200/01
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. mai 2020, investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (ESRN/2020/4) 2020/C 200/01
ELT C 200, 15.6.2020, p. 1–5
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
15.6.2020 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/1 |
EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
6. mai 2020,
investeerimisfondide likviidsusriskide kohta
(ESRN/2020/4)
(2020/C 200/01)
EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,
võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Koroonaviiruse haiguse (COVID-19) pandeemia ning sellega seotud vajalikud isoleerimismeetmed kujutavad endast tõsist ja enneolematut šokki Euroopa majandusele. Sellega seoses teatas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) haldusnõukogu oma 2. aprilli 2020. aasta koosolekul, et ta keskendub viiele prioriteetsele valdkonnale, kus liidu asutuste vaheline koordineerimine on tõenäoliselt eriti oluline liidu finantsstabiilsuse tagamiseks (3). Üks viiest prioriteetsest valdkonnast on seotud finantsturu likviidsusega ning mõjuga varahalduritele ja kindlustusandjatele. |
(2) |
COVID-19 pandeemia alguses täheldatud varahindade järsu langusega kaasnes märkimisväärne väljavool investeerimisfondidest ja finantsturgude likviidsuse märkimisväärne vähenemine. Kuigi turutingimused on pärast seda stabiliseerunud, peamiselt keskpankade, järelevalveasutuste ning liidu ja kogu maailma valitsuste võetud otsustavate meetmete tõttu, on makromajanduslik finantsväljavaade endiselt väga ebakindel. |
(3) |
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varasemad hinnangud (4) pangandusvälise finantsvahenduse kohta on toonud esile võimalikud haavatavused seoses investeerimisfondidega, millel on lühikesed lunastustähtajad, kuid mis investeerivad vähem likviidsetesse varadesse. Sellised likviidsuse mittevastavused suurendavad varade hindamisele stressiolukorras avalduva täiendava surve riski, kui investeerimisfondid püüavad väljavoolu katta kiiresti vähem likviidseid varasid müües. See võib kaasa tuua turuhinnas hindamise suurema kahjumi teistele finantseerimisasutustele, kelle riskipositsioonid on seotud sama või korreleeruva varaga, või finantstingimuste järsu karmistumise. |
(4) |
Kehtivad liidu eeskirjad sätestavad fondivalitsejate konkreetsed kohustused seoses nende poolt valitsetavate fondide likviidsusriski juhtimisega (5). Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) puhul peab eurofondi investeeringute likviidsusprofiil olema kooskõlas fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud tagasivõtmispoliitikaga. Samamoodi peab alternatiivsete investeerimisfondide (AIF) investeerimisstrateegia, likviidsusprofiil ja tagasivõtmispoliitika olema omavahel kooskõlas (6). Neid eeskirju täiendavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) suunised eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide likviidsuse stressitestimise kohta fondivalitsejatele, et regulaarselt testida nende fondide vastupidavusvõimet likviidsusriskile tavapärastes ja erandlikes likviidsustingimustes (7). |
(5) |
Käesoleva soovituse eesmärk on suurendada valmisolekut reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele, mis võivad kaasa tuua finantsturu likviidsuse halvenemise, mis võib kahjustada liidu finantsstabiilsuse tingimusi. |
(6) |
ESRN tunnistab, et investeerimisfondide sektor on liidus suur ja mitmekesine. Seda arvesse võttes on ESRN kindlaks teinud kaks eriti prioriteetset valdkonda, mida tuleks finantsstabiilsuse seisukohast põhjalikumalt kontrollida. |
(7) |
Esimene oleks investeerimisfondid, millel on märkimisväärne ettevõtlussektori laenude riskipositsioon. COVID-19 pandeemia puhkemise järel toimus oluline väljavool investeerimisfondidest, mis olid investeerinud ettevõtlussektori laenudesse. Lisaks on investeerimisfondid märkimisväärses osas investeerinud finantssektoriväliste ettevõtete võlakirjadesse. Väljavoolu surve lühikeste lunastustähtaegadega avatud fondidest võib kaasa tuua vähem likviidsete varade kiire müügi fondivalitsejate poolt, mis veelgi halvendab likviidsustingimusi ettevõtlussektori võlakirjade turgudel. Sellel võib olla kahjulik ülekanduv mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on nende varadega seotud riskipositsioonid (nt kindlustusandjad, pensionifondid või pangad), või negatiivne mõju mittefinantsettevõtete turupõhise rahastamise kuludele ja kättesaadavusele. |
(8) |
Teine ESRNi poolt tuvastatud prioriteetne valdkond, mida tuleks finantsstabiilsuse huvides põhjalikumalt kontrollida, on investeerimisfondid, millel on suured riskipositsioonid kinnisvaras. COVID-19 leviku piiramiseks vajalikud rahvatervise piirangud võivad vähendada kinnisvaraturu tehingute mahtu ja suurendada hindamise määramatust. Kinnisvara investeerimisfondidele kuulub hinnanguliselt ligikaudu üks kolmandik liidu kommertskinnisvaraturust. Edasine väljavool märkimisväärse kinnisvaraosalusega investeerimisfondidest võib kaasa tuua kinnisvara hindamise langussurve, kui toimub kinnisvara müük vähese tehingute mahuga keskkonnas. Sellel võib olla kahjulik mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on kinnisvaraga seotud riskipositsioonid, sealhulgas neile, kes kasutavad kinnisvara laenu tagatisena. |
(9) |
Selleks, et liidu finantssüsteem aitaks COVID-19 šokki leevendada, mitte võimendada, peavad finantsturgude eri segmentide eest vastutavad järelevalveasutused piiriüleselt olulist koostööd tegema See kehtib eelkõige kapitaliturgude tegevuse kohta, sealhulgas investeerimisfondide tegevuse kohta, kus piiriülesed vood on suured ja sellise tegevuse sujuv toimimine sõltub paljudest finantssüsteemis osalejatest. |
(10) |
ESRN tunnustab ESMA poolt tehtavat prioriteetset tööd fondivalitsejate likviidsusriski juhtimise järelevalvealase ühtsuse suurendamisel. See hõlmab eurofondide valitsejate likviidsusriski juhtimist käsitlevat ühist järelevalvemeedet, millest teatati 2020. aastal, (8) ning ESMA käimasolevat järelevalvetegevuse koordineerimist COVID-19 kontekstis. |
(11) |
Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust. |
(12) |
ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
1. JAGU
SOOVITUS
Soovitus A – Investeerimisfondide valmisoleku hindamise järelevalve koordineerimine
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) soovitatakse:
1. |
kooskõlastada oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et teostada sihipärast järelevalvet investeerimisfondide üle, millel on märkimisväärne riskipositsioon ettevõtlussektori võlakohustustes ja kinnisvaras, et hinnata nende kahe investeerimisfondide sektori segmendi valmisolekut võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks, sealhulgas märkimisväärseks väljavooluks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks; ja |
2. |
esitada ESRNile aruanne oma analüüsi ja järelduste kohta, mis on tehtud seoses asjaomaste investeerimisfondide valmisolekuga. |
2. JAGU
RAKENDAMINE
1. Mõisted
1. |
Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
|
2. Rakendamise kriteeriumid
1. |
Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:
|
3. Edasine ajakava
1. |
Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud soovituste rakendamiseks, ning põhjendama meetmete võtmata jätmist. ESMA teadet oodatakse 31. oktoobriks 2020. |
4. Jälgimine ja hindamine
1. |
ESRNi sekretariaat:
|
2. |
Haldusnõukogu hindab ESMA poolt teatatud meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et ESMA põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
Frankfurt Maini ääres, 6. mai 2020
ESRNi sekretariaadi juhataja,
ESRNi haldusnõukogu nimel
Francesco MAZZAFERRO
(1) ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.
(2) ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.
(3) Vaata ESRNi haldusnõukogu 2. aprilli 2020. aasta koosolekule järgnenud pressiteadet, mis on avaldatud: https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200409~a26cc93c59.en.html
(4) Vt näiteks iga-aastast „EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019“, avaldatud: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89
(5) Vt komisjoni direktiivi 2010/43/EL (1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga) artikli 40 lõige 4 (ELT L 176, 10.7.2010, lk 42).
(6) Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010) artikli 16 lõiget 2 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
(7) ESMA, Final Report: Guidelines on liquidity stress testing in UCITS and AIFs, 2. september 2019, avaldatud: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma34-39-882_final_report_guidelines_on_lst_in_ucits_and_aifs.pdf
(8) Vt ESMA pressiteade 30. jaanuarist 2020, avaldatud https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-launches-common-supervisory-action-ncas-ucits-liquidity-risk-management
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL, 8. juuni 2011, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
LISA
SOOVITUSE VASTAVUSKRITEERIUMID
Soovituse A osas kehtivad järgmised vastavuskriteeriumid:
1. |
Selleks et võimaldada sihipärast ja õigeaegset tegevust, peaks ESMA koordineerima oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et:
|
2. |
Järelevalve teostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi kaalutlusi, pöörates erilist tähelepanu valdkondadele, mis on olulised finantsstabiilsuse seisukohast.
|