EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019D1954
Council Decision (EU) 2019/1954 of 18 November 2019 establishing the position to be adopted, on behalf of the European Union, in the EPA Committee set up by the Interim Agreement with a view to an Economic Partnership Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Central Africa Party, of the other part, in connection with the adoption of the rules of procedure for mediation, the rules of procedure for arbitration and the code of conduct for arbitrators
Nõukogu Otsus (EL) 2019/1954, 18. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega
Nõukogu Otsus (EL) 2019/1954, 18. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega
ST/12346/2019/INIT
ELT L 306, 27.11.2019, p. 5–19
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
27.11.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 306/5 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1954,
18. november 2019,
Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu nimel nõukogu otsusega 2009/152/EÜ (2). Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014. |
(2) |
Lepingu artikli 80 lõike 1 kohaselt võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu vaidluste lahendamise menetlemise korra ja tegevusjuhendi. |
(3) |
Lepingu artikli 88 kohaselt võib majanduspartnerluslepingu komitee muuta VI jaotist ja selle lisasid. |
(4) |
Majanduspartnerluslepingu komitee võtab oma järgmisel aastakoosolekul vastu otsuse, millega määratakse kindlaks vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ning vahekohtunike tegevusjuhend. |
(5) |
On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidule siduv. |
(6) |
Liidu võetav seisukoht majanduspartnerluslepingu komitees peaks seetõttu põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees, põhineb käesolevale otsusele lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis käsitleb vahendusmenetluse korda, vahekohtumenetluse korda ning vahekohtunike tegevusjuhendit.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 18. november 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
J. LEPPÄ
(1) ELT L 57, 28.2.2009, lk 2.
(2) Nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus 2009/152/EÜ, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks vahepealse lepingu allakirjutamist ja ajutist kohaldamist (ELT L 57, 28.2.2009, lk 1).
EELNÕU
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud
MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr ... /2019,
…,
millega võetakse vastu vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ja vahekohtunike tegevusjuhend
MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,
võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), millele kirjutati alla 22. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, eriti selle artikli 80 lõiget 1 ja artiklit 88,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki. |
(2) |
Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee. |
(3) |
Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta lepingu VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva otsuse I lisas esitatud vahendusmenetluse kord võetakse vastu lepingu IV lisana.
2. Käesoleva otsuse II lisas esitatud vahekohtumenetluse kord võetakse vastu lepingu V lisana.
3. Käesoleva otsuse III lisas esitatud vahekohtunike tegevusjuhend võetakse vastu lepingu VI lisana.
4. Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud menetluskordade ja tegevusjuhendi vastuvõtmine ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee vastu võetavate erireeglite kohaldamist.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.
…,
Kameruni Vabariigi nimel
…
Euroopa Liidu nimel
…
I LISA
VAHENDUSMENETLUSE KORD
Artikkel 1
Kohaldamisala
1. Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 69 („Vahendamine“).
2. Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada nende vahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades terviklikku ja kiiret vahendusmenetlust.
3. Käesoleva menetluskorra tähenduses on vahendamine iga menetlus, – olenemata sellest, kuidas seda nimetatakse –, milles lepinguosalised paluvad vahendajal aidata lahendada nendevaheline vaidlus poolte kokkuleppel.
Artikkel 2
Menetluse algatamine
1. Lepinguosaline võib igal ajal kirjalikult taotleda lepinguosalistega seotud vahendusmenetluse algatamist. Taotlus peab olema piisavalt üksikasjalik, et sellest nähtuks selgelt kaebuse esitanud lepinguosalise nõue. Samuti tuleb taotluses:
a) |
märkida konkreetne meede; |
b) |
kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning |
c) |
selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealuse mõju meetme vahel põhjuslik seos. |
2. Vahendusmenetluse saab algatada vaid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Kui lepinguosaline taotleb vahendamist lõikel 1 alusel, vaatab teine lepinguosaline taotluse läbi ja vastab sellele kirjalikult viie päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Vastasel juhul käsitatakse taotlust tagasilükatuna.
Artikkel 3
Vahendaja valimine
1. Lepinguosalised valivad vahendaja vastastikusel kokkuleppel kohe vahendusmenetluse alguses ja hiljemalt 15 päeva jooksul pärast vahendusmenetluse algatamise taotlusele vastuse saamist.
2. Vahendaja ei või olla kummagi lepinguosalise kodanik, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.
3. Vahendaja kinnitab kirjalikus avalduses oma sõltumatust ja erapooletust ning valmisolekut tagada vahendusmenetluse läbiviimine.
4. Vahendaja peab vastama vahekohtunike tegevusjuhendis ettenähtud nõuetele, mida vajaduse korral kohandatakse.
Artikkel 4
Vahendusmenetluse toimumine
1. Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selgust saada ning jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.
2. Vahendaja võib valida asjaomases meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada lepinguosaliste kohtumisi, konsulteerida lepinguosalistega ühiselt või eraldi, kasutada vastava ala ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ning pakkuda lepinguosalistele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne vastava ala ekspertidelt või sidusrühmadelt abi või nõu küsimist konsulteerib vahendaja lepinguosalistega. Kui vahendaja soovib kohtuda või vestelda ühe lepinguosalisega ja/või tema nõustajaga eraldi, teatab ta teisele lepinguosalisele sellest ette või võimalikult kiiresti pärast esimese lepinguosalisega toimunud ühepoolset kohtumist või suhtlust.
3. Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda lepinguosalistele arutamiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei tohi anda nõu selle kohta, kas vaidlusalune meede on lepinguga kooskõlas, ega seda kommenteerida.
4. Menetlus viiakse läbi selle lepinguosalise territooriumil, kellele taotlus esitati, või lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel muus asukohas või muul viisil.
5. Lepinguosalised püüavad jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja nimetamisest. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni võivad lepinguosalised kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi, eriti kui meede seondub kergesti riknevate kaupadega.
6. Lahendus võidakse vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega. Mõlemat lepinguosalist rahuldavad lahendused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Üldsusele edastatud versioon ei või sisaldada teavet, mille üks lepinguosaline on konfidentsiaalseks tunnistanud.
7. Lepinguosaliste taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande projekti, andes kokkuvõtliku ülevaate menetluses käsitletud meetmest ning kõnealuse menetluse lõpptulemusena saavutatud mõlemat lepinguosalist rahuldavatest lahendustest, sealhulgas võimalikest ajutistest lahendustest. Vahendaja annab lepinguosalistele aruande projekti kohta märkuste esitamiseks 15 päeva. Pärast nimetatud ajavahemiku jooksul lepinguosaliste poolt esitatud märkuste arvessevõtmist esitab vahendaja lepinguosalistele 15 päeva jooksul kirjalikult lõpliku faktiaruande. Faktiaruanne ei tohi sisaldada lepingu tõlgendamist.
Artikkel 5
Vahendusmenetluse lõpetamine
Menetlus lõpeb:
a) |
kuupäeval, mil leitakse mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus; |
b) |
kuupäeval, mil vahendaja teeb pärast lepinguosalistega konsulteerimist kirjaliku avalduse selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu; |
c) |
kuupäeval, mil üks lepinguosaline teeb kirjaliku avalduse pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi. Sellist avaldust ei või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 kindlaks määratud tähtaja möödumist, või |
d) |
kuupäeval, mil lepinguosalised on jõudnud mis tahes menetlusetapis kokkuleppele. |
Artikkel 6
Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine
1. Kui on kokku lepitud mõlemat lepinguosalist rahuldavas lahenduses, võtab kumbki lepinguosaline vajalikud meetmed selle rakendamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.
2. Lepinguosaline, kes lahendust rakendab, teavitab teist lepinguosalist ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikult igast mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmest.
Artikkel 7
Konfidentsiaalsus ja seos vaidluste lahendamise menetlusega
1. Kogu vahendusmenetlusega seotud teave peab jääma konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine on seadusega ette nähtud või kui see on osutunud vajalikuks vahendamise tulemusel saavutatud lepinguosaliste vahelise kokkuleppe rakendamiseks või täitmiseks.
2. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 4 lõike 6 kohaldamist, on kõik menetlusetapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused, konfidentsiaalsed. Sellest olenemata võib lepinguosaline teavitada üldsust vahendusmenetluse toimumisest. Konfidentsiaalsuskohustus ei laiene faktiteabele, mis on juba üldkasutatav.
3. Vahendusmenetlus ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepingu või muude asjasse puutuvate lepingute vaidluste lahendamist käsitlevatest sätetest.
4. Lepinguosalised ei pea enne vahendusmenetluse algatamist konsultatsioone pidama. Sellegipoolest peaks lepinguosaline enne vahendusmenetluse algatamist järgima muid lepinguga ette nähtud asjakohaseid koostöö- või konsulteerimissätteid.
5. Lepinguosaline ei võta muudes lepingu või muu asjassepuutuva lepingu kohastes vaidluste lahendamise menetlustes aluseks ega kasuta tõenditena, samuti ei võta vahekohus arvesse järgmist:
a) |
teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet; |
b) |
asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega |
c) |
vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid. |
6. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei või vahendaja olla vahekohtu liige lepingust või Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingust tulenevas vaidluste lahendamise menetluses, milles käsitletakse sama küsimust kui see, mida ta lahendas vahendajana.
Artikkel 8
Vahekohtumenetluse korra kohaldamine
Vahekohtumenetluse korra artiklit 3 („Teavitamine“), ilma et see piiraks käesoleva vahekohtumenetluse korra artikli 4 lõike 2 kohaldamist, artiklit 15 („Kulud“), artiklit 16 („Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel“) ja artiklit 17 („Tähtaegade arvutamine“) kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 9
Läbivaatamine
Viis aasta möödumisel käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast konsulteerivad lepinguosalised omavahel vahendusmehhanismi muutmise vajaduse üle, võttes arvesse saadud kogemusi ja vastava mehhanismi arengut WTOs.
II LISA
VAHEKOHTUMENETLUSE KORD
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas menetluskorras kasutatakse järgmisi mõisteid:
— |
„nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses; |
— |
„vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus; |
— |
„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
— |
„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teeb uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
— |
„päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti; |
— |
„lepinguosalise esindaja” – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses; |
— |
„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid; |
— |
„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel. |
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 70 ja järgmisi artikleid, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.
2. Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.
Artikkel 3
Teavitamine
1. Käesolevas menetluskorras on teavitamine iga vahekohtumenetlusega seotud taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,
a) |
mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele; |
b) |
mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning |
c) |
mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule. |
2. Iga teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.
3. Kõik teatised saadetakse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja lepingu rakendamise eest vastutavale Kameruni ministeeriumile.
4. Kõigi teatistes esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue teatise, milles on muudatused selgelt välja toodud.
5. Kui teatise kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Kesk-Aafrika lepinguosalises või Euroopa Liidus ettenähtud puhkepäevale, võib teatise kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki teatist ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.
6. Olenevalt vaidlusaluste küsimuste sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.
Artikkel 4
Vahekohtunike nimetamine
1. Kui lepingu artikli 71 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja lepinguosalistele viivitamata loosi võtmise kuupäeva, kellaaja ja koha.
2. Lepinguosalised on loosimisel kohal.
3. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle nimetamisest teatati.
4. Kui lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 71 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid, valib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja vahekohtunikud loosi teel selliste ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, kes vastavad lepingu artikli 85 lõikes 2 kindlaks määratud tingimustele.
Artikkel 5
Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö
1. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:
a) |
vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega; |
b) |
igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust; |
c) |
menetluse ajakava. |
Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.
2. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist vahekohtu pädevuseks:
„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid; otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artikliga 67, ja teha artiklite 73, 83 ja 84 kohane otsus.“
3. Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud pädevusest kolme päeva jooksul pärast pädevuses kokkuleppele jõudmist.
Artikkel 6
Kirjalikud esildised
Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva jooksul pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.
Artikkel 7
Vahekohtute töö
1. Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse teha asjaomases valdkonnas haldus- ja menetlusotsuseid.
2. Käesoleva menetluskorra artikli 9 kohaselt peavad vahekohtunikud ja kutsutud isikud istungil kohal viibima. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus teha oma toiminguid mis tahes viisil, sealhulgas telefoni, faksi või infotehnoloogia vahendite abil.
3. Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal viibida.
4. Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei või delegeerida.
5. Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist järgida menetlust, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.
6. Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuste või kohanduste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.
7. Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta kõiki menetluses kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal lepinguosaliste võrdse kohtlemise.
8. Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse igal ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikust kuud. Vahekohus uuendab menetluse igal ajal lepinguosaliste ühise kirjaliku taotluse alusel või kokkulepitud peatamise aja lõppedes ühe lepinguosalise kirjalikul taotlusel. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja asjakohasel juhul teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui 12 järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale. Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud.
9. Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.
Artikkel 8
Asendamine
1. Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas artikliga 71.
2. Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest, mille tõttu vahekohtunik väidetavalt ei vasta tegevusjuhendi nõuetele.
3. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 15 päeva jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teate saamisest. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 2.
4. Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud selle eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antakse lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.
Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.
5. Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkab arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 85 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab tegevusjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.
Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.
Artikkel 9
Istungid
1. Vastavalt artikli 5 lõikele 1 kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumiskoha. Menetluse logistika korralduse eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.
2. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Kesk-Aafrika, ja Yaoundés, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.
3. Vahekohus võib pidada lisaistungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.
4. Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.
5. Istungil võivad viibida järgmised isikud, olenemata sellest, kas menetlus on avalik või mitte:
a) |
lepinguosaliste esindajad; |
b) |
lepinguosaliste nõustajad; |
c) |
halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad; |
d) |
vahekohtunike assistendid; |
e) |
eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab. |
6. Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele selliste füüsiliste isikute nimekirja, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes istungil osalevad.
7. Vahekohus tagab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, võrdse kõneaja. Istung toimub järgmiselt:
|
väited
|
|
vastuväited
|
8. Istungil võib vahekohus igal ajal mõlemale lepinguosalisele küsimusi esitada.
9. Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele mõistliku aja jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.
10. Kumbki lepinguosaline võib kümne päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.
Artikkel 10
Kirjalikud küsimused
1. Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.
2. Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Mõlemad lepinguosalised saavad võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast vastuse kättesaamist.
Artikkel 11
Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus
1. Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus käsitavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalseks tunnistatud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul asjaomase teabe edastamisest ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mille võib avalikustada.
2. Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.
3. Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.
Artikkel 12
Ex parte kontaktid
1. Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.
2. Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme mis tahes aspekti lepinguosalis(t)ega teiste vahekohtunike juuresolekuta.
Artikkel 13
Amicus curiae esildised
1. Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt lõigetele 2–5.
2. Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ega ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge.
3. Iga esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama tema huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse keeltes, mille lepinguosalised on valinud vastavalt käesoleva menetluskorra artikli 16 lõigetele 1 ja 2.
4. Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest.
5. Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Vahekohus esitab kõik saadud esildised lepinguosalistele neilt märkuste saamiseks.
Artikkel 14
Kiireloomulised juhtumid
Artikli 73 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas menetluskorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.
Artikkel 15
Kulud
1. Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.
2. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistika korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti, ning kannab kõik istungi logistika korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike ja nende assistentide töötasu ja kulud.
Artikkel 16
Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel
1. Lepingu artikli 71 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtumenetluse ühises töökeeles.
2. Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes lepingu osaliste ühistest ametlikest keeltest. Esildiste tõlkimise lepinguosaliste valitud keeltesse korraldab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised on töökeeleks valinud ühe lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest. Kui üks lepinguosaline on valinud menetluse keeleks keele, mis on muu kui üks lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest, lasub ütluste tõlkimise kohustus täielikult sellel lepinguosalisel.
3. Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne, lõpparuanne ja vahekohtu otsused ühes lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest.
4. Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.
5. Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.
6. Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud.
Artikkel 17
Tähtaegade arvutamine
Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib muuta kõiki lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste kuulutamise tähtaegu, ning neid arvutatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.
Artikkel 18
Muud menetlused
Käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 74–78 kohastes menetlustes.
III LISA
VAHEKOHTUNIKE TEGEVUSJUHEND
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:
— |
„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
— |
„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
— |
„kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel; |
— |
„vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69; |
— |
„töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid. |
Artikkel 2
Aluspõhimõtted
1. Vaidluste lahendamise korra terviklikkuse ja erapooletuse säilitamiseks peab iga kandidaat tutvunuma käesoleva tegevusjuhendiga. Kandidaat peab:
a) |
olema sõltumatu ja erapooletu; |
b) |
vältima otsest ja kaudset huvide konflikti; |
c) |
hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest; |
d) |
järgima rangeid käitumisnorme; |
e) |
mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest. |
2. Vahekohtunik ei tohi otse ega kaudselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.
3. Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võiks teda mõjutada.
4. Vahekohtunik ei lase olemasolevatel ega minevikus olnud rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.
5. Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest.
Artikkel 3
Avalikustamiskohustused
1. Enne lepingu artikli 71 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või asjaolud, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest. Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja asjaolud, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.
2. Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja asjaolude avalikustamist, mis võivad tekkida mis tahes menetlusetapis.
3. Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva tegevusjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.
Artikkel 4
Vahekohtunike ülesanded
1. Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.
2. Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.
3. Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva tegevusjuhendi artiklitega 2, 3 ja 6 ning järgivad neid.
Artikkel 5
Endiste vahekohtunike kohustused
Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.
Artikkel 6
Konfidentsiaalsus
1. Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.
2. Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle üldsusele kättesaadavaks tegemist vastavalt lepingu artikli 84 lõikele 2.
3. Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.
Artikkel 7
Kulud
Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lepinguosalistele lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi tööaja ja kulude kohta.
Artikkel 8
Vahendajad
Käesolev tegevusjuhend kehtib vahendajate suhtes mutatis mutandis.