This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018D1993
Council Implementing Decision (EU) 2018/1993 of 11 December 2018 on the EU Integrated Political Crisis Response Arrangements
Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1993, 11. detsember 2018, mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele
Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1993, 11. detsember 2018, mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele
ST/13422/2018/INIT
ELT L 320, 17.12.2018, p. 28–34
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
17.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 320/28 |
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1993,
11. detsember 2018,
mis käsitleb ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsust 2014/415/EL solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Käesolevas otsuses käsitletakse seda, kuidas kohandada ELi integreeritud korda poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR), mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning millele on osutatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2. IPCR peaks võimaldama liidu piires või väljaspool liitu aset leidvate ulatusliku mõju ning poliitilise tähtsusega kriiside puhul kiiret koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil. |
(2) |
IPCR peaks toetama solidaarsusklausli rakendamise korda. Nagu on märgitud otsuses 2014/415/EL, võib IPCRd kasutada enne solidaarsusklausli rakendamist ja pärast reageerimise järkjärgulist lõpetamist. Seetõttu tuleks IPCR välja töötada nii, et ta oleks asjakohane nii solidaarsusklausli rakendamise korral kui ka selle rakendamisest sõltumatult. |
(3) |
Liidu tasandi reageerimise kord peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatele vahenditele tugineva, nii institutsioonide volitusi kui ka liikmesriikide pädevust ja vastutust arvesse võtva tugevdatud koordineerimise kaudu. |
(4) |
Et IPCR käsitleb koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil, tuleks IPCR teha ülesandeks nõukogule kui institutsioonile, kellel on Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 16 kohaselt poliitika kujundamise ja koordineerimise funktsioonid. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 lõikega 2 koordineerib solidaarsusklausli liidu ja liikmesriikide poolset rakendamist vastavalt otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikele 2 nõukogu. |
(5) |
ELi lepingu ja ELi toimimise lepingu ning nõukogu kodukorra kohaselt vastutab nõukogu kõikidel istungitel toimuva töö ettevalmistamise ning liidu poliitikavaldkondade ja tegevuste kooskõla tagamise eest ELi toimimise lepingu artikli 240 alusel moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste alalistest esindajatest koosnev komitee (COREPER). IPCRi käsitleva tegevuse keskpunkt nõukogus on liidu kõigi poliitikavaldkondade eest vastutav COREPER, mille töös on ühendatud kiirus ja kõrgetasemelised poliitilised kontaktid. Arvestades eesistujariigi üldist poliitilist vastutust eesistumisperioodil, peaks IPCRi protsessi juhtima eesistujariik COREPERi tasemel. |
(6) |
ELi toimimise lepingu artikli 71 alusel moodustatud sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee tagab, et liidus edendatakse ja tugevdatakse sisejulgeolekualast operatiivkoostööd. Ilma et see piiraks artikli 240 kohaldamist, aitab komitee kaasa liikmesriikide pädevate asutuste tegevuse koordineerimisele. |
(7) |
ELi lepingu artikli 38 alusel moodustatud poliitika- ja julgeolekukomitee jälgib rahvusvahelist olukorda ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) hõlmatud valdkondades ning aitab kaasa poliitika kindlaksmääramisele, esitades nõukogule arvamusi, ilma et see piiraks COREPERi rolli. Kui tekib kriis, mis haarab ÜVJP valdkondi, on vaja, et COREPERi eesistuja ning poliitika- ja julgeolekukomitee esimees teeksid omavahel tihedat koostööd. |
(8) |
Komisjonil kui liidu üldiste huvide edendamise ja sel eesmärgil asjakohaste algatuste tegemise eest vastutaval institutsioonil, kes tagab aluslepingute kohaldamise ja institutsioonide poolt võetud meetmete rakendamise ELi lepingu artikli 17 alusel, on IPCRis väga oluline roll. |
(9) |
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid ja sõjalisi eksperditeadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib välismõõtmega kriisidele reageerimisele kaasa aidata. Sõltuvalt kriisist peaksid vastavalt vajadusele kooskõlas asjakohaste liidu õiguse sätetega kaasa aitama ka muud ÜVJP või ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna struktuurid ja liidu asutused. |
(10) |
Igal kriisil võib olla erinev iseloom, mis vajab nõukogus sobivat käsitlemist. IPCR on välja töötatud nii, et see oleks paindlik ja kohandatav, võimaldades kindlaks määrata poliitilise tasandi kaasatuse ja vajaliku toetuse sõltuvalt kriisist. Paindlikkuse saavutamiseks on ette nähtud kaks aktiveerimisrežiimi, milleks on teabevahetuse režiim ja täieliku aktiveerimise režiim, ning võimalused asjaomaseid osalejaid kaasata. Kohandatavus on seotud poliitilise otsustustasandiga. |
(11) |
2013. aastal andsid komisjon ja kõrge esindaja oma aktiivse panuse IPCRi kujundamisse ja loomisse. IPCRi loomisest peale on komisjon ja kõrge esindaja otsusekindlalt IPCRi toetanud ning selle rakendamisele püsivalt kaasa aidanud. Komisjoni ja kõrge esindaja poolt IPCRi antud panused tuleks inkorporeerida ka käesolevasse otsusesse, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevust. |
(12) |
IPCRi on kasutatud laialdaselt teabevahetuse toetamiseks keerukate kriiside puhul (seirelehed Süüria/Iraagi, Jeemeni, ebola, Ukraina, Nepali jt kohta), kriisikommunikatsioonis (parimad tavad ja kommunikatsioonistrateegiad), humanitaarabi küsimustes ja terrorismivastases võitluses. Esimest korda aktiveeriti see täies mahus 2015. aasta oktoobris pagulas- ja rändekriisi ajal. Aktiveerimisest alates on seda kasutatud selleks, et jälgida kriisidele reageerimist ja seda toetada, andes aru COREPERile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule. IPCRi on kasutatud ka õppuste läbiviimiseks seoses liidu reageerimisega küberrünnakutest, loodusõnnetustest või hübriidohtudest põhjustatud suurtele kriisidele. |
(13) |
Kehtiva IPCRi raames juba olemasolevat ja eraldi dokumendis esitatud IPCRi standardset töökorda tuleks vajaduse korral edasi arendada ja ajakohastada, et määrata selgelt kindlaks menetlused ning need tegevused, mida igalt osalejalt IPCRi protsessi raames oodatakse. |
(14) |
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt nende ülesannete ja kohustuste raames kooskõlas IPCRi standardse töökorraga väljatöötatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) standardses töökorras tuleks üksikasjalikult kirjeldada ISAA koostamist ning liikmesriikidelt saadud teabe lisamise korda. ISAA koostamisel on äärmiselt oluline täielikult ära kasutada sidusrühmade ning olemasolevate liidu vahendite, struktuuride ja võimete võimalikku sünergiat, vältides seeläbi olemasolevate struktuuride dubleerimist ja uute alaliste struktuuride loomist. |
(15) |
Liikmesriikide ja asjaomaste liidu asutuste kommunikatsiooniekspertidest on moodustatud IPCRi mitteametlik kriisist teavitamise võrgustik (CCN – Crisis Communication Network), eesmärgiga suurendada valmisolekut eelkõige parimate tavade ja saadud kogemuste vahetamise kaudu. |
(16) |
Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei ole ükski liikmesriik kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. Salastatud teavet käideldakse kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (2), |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja kohaldamisala
1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ELi integreeritud kord poliitiliseks reageerimiseks kriisidele (IPCR). IPCR võimaldab liidu piires või väljaspool liitu aset leidvate ulatusliku mõju või poliitilise tähtsusega kriiside puhul kiiret koordineerimist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil.
2. IPCR annab nõukogule vajalikud vahendid ja paindlikkuse, et määrata kindlaks liidu reageerimise käsitlemine, mis hõlmab kiireid konsultatsioone ja võimalikke ettepanekuid meetmete võtmiseks. IPCRi kõikide etappide poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise eesotsas on nõukogu eesistujariik, võttes täielikult arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevust.
3. IPCR on ühtne kord, et liidu poliitilisel tasandil kooskõlastatult, tõhusalt ja õigel ajal kriisidele reageerida. IPCRi kasutab nõukogu solidaarsusklausli rakendamise koordineerimiseks poliitilisel tasandil, nagu on sätestatud otsuse 2014/415/EL artikli 1 lõikes 2 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 3.
4. Kõnealune kord ei asenda ega dubleeri olemasolevaid liidu mehhanisme või kordasid.
Artikkel 2
IPCRi ülesehitus
1. IPCRil on kaks aktiveerimisrežiimi, mille käivitamise üle otsustab eesistujariik sõltuvalt kriisi tõsidusest ja reageerimisvajadusest:
a) |
teabevahetuse režiim, mis aitab luua selge pildi olukorrast ja valmistuda võimalikuks täielikuks aktiveerimiseks; |
b) |
täieliku aktiveerimise režiim, mis tähendab reageerimismeetmete ettevalmistamist. |
2. IPCR koosneb toetavatest elementidest, mis on äärmiselt olulised, et tagada informeeritud otsustusprotsess nõukogus ja tõhus poliitiline kooskõlastamine liidu tasandil. Need toetavad elemendid on järgmised:
a) |
artiklis 7 osutatud mitteametlikud ümarlauad, mille kutsub kokku eesistujariik, keda toetab ja nõustab nõukogu peasekretariaat; |
b) |
artiklis 8 osutatud integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) tugivõime, mille töötavad oma ülesannete ja kohustuste raames välja komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus; |
c) |
artiklis 9 osutatud nõukogu spetsiaalne kaitstud veebiplatvorm, mis hõlbustab kiiret teabevahetust, ning |
d) |
artiklis 10 osutatud ööpäevaringne liidu tasandi keskne kontaktpunkt liikmesriikide pädevate asutuste ja muude sidusrühmadega suhtlemiseks, mille eest vastutab Euroopa Komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus. |
3. Selleks, et otsuste tegemist liidu poliitilisel tasandil parandada, peavad lõike 2 punktides a, b ja c osutatud toetavatel elementidel olema järgmised omadused:
a) |
eesistujariigi juhtimisel pärast IPCRi aktiveerimist ja konsulteerides komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega, on nad kohandatud poliitilise otsustustasandi vajadustele; |
b) |
hõlmavad kõiki peamisi kriisist mõjutatud sektoreid; |
c) |
on integreeritud, ühendades kriisi erinevaid mõõtmeid sidusal viisil; |
d) |
on vajaliku nõutava detailsuse astmega ning |
e) |
on kättesaadavad õigel ajal, piisavalt enne ametlike arutelude algust. |
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „kriis“– olukord, mis on niivõrd suure mõju või poliitilise tähtsusega, et nõuab kiiret poliitika kooskõlastamist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil;
b) „reageerimine“– meetmed, mis võetakse kriisi korral, et leevendada selle kahjulikke tagajärgi.
Artikkel 4
Aktiveerimine
1. Kriisi korral võtab IPCRi aktiveerimise otsuse vastu eesistujariik. Iga liikmesriik võib kutsuda eesistujariiki üles seda tegema.
2. Kui on rakendatud solidaarsusklauslit, aktiveerib eesistujariik kooskõlas otsuse 2014/415/EL artikli 5 lõikega 1 IPCRi viivitamata täielikult, kui seda ei ole veel tehtud.
3. Kui solidaarsusklauslit ei ole rakendatud, konsulteerib eesistujariik enne IPCRi aktiveerimise üle otsustamist olukorrast mõjutatud liikmesriikidega ning komisjoni ja kõrge esindajaga.
4. Eesistujariiki nõustab ja toetab nõukogu peasekretariaat. Eesistujariik võib samuti küsida asjatundjate arvamust komisjoni talitustelt ja Euroopa välisteenistuselt nende ülesannete ja kohustuste raames, ning asjaomastelt liidu asutustelt, liikmesriikidelt ja asjaomastelt sidusrühmadelt ja organisatsioonidelt.
5. IPCRi teabevahetuse režiimi aktiveerimise otsus võidakse vastu võtta ka nõukogu peasekretariaadi, komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse kokkuleppe alusel, konsulteerides eesistujariigiga.
6. Sõltuvalt kriisi arengust ja poliitilistest vajadustest võib eesistujariik igal ajal otsustada kohaldamise ühest režiimist teise ja tagasi lülitada. Solidaarsusklausli rakendamise ajal toimib ka IPCR täielikult.
7. Eesistujariik teavitab nõukogu peasekretariaati IPCRi aktiveerimise otsusest. Nõukogu peasekretariaat teavitab viivitamata komisjoni ja kõrget esindajat ning Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinetti.
Artikkel 5
Deaktiveerimine
IPCRi deaktiveerimise otsuse võtab vastu eesistujariik pärast konsulteerimist vastavalt vajadusele mõjutatud liikmesriikide ning komisjoni ja kõrge esindajaga. IPCRi ei deaktiveerita solidaarsusklausli rakendamise ajal.
Artikkel 6
COREPERi tasand
1. Selleks, et tagada liidu poliitika ja meetmete ühtsus, on COREPER vaikimisi see tasand, kus IPCRi rakendamist jälgitakse. Eesistujariik teavitab COREPERi viivitamata kriisi peamistest aspektidest ja kavandatavast menetlusest.
2. Lähtuvalt kriisi iseloomust ja sellega seotud poliitilistest reageerimisvajadustest otsustab liikmesriik, kas edastada teemad kooskõlas nõukogu kodukorraga arutamiseks asjakohastele nõukogu ettevalmistavatele organitele. Kuuekuulist eesistumist teostav eesistujariik kooskõlastab vajaduse korral tegevust asjaomaste nõukogu ettevalmistavate organite tööd juhatavate kõrge esindaja esindajatega ning sõjalise komitee esimehega, kes vastutavad kõnealuste organite kohtumiste korraldamise eest.
Artikkel 7
Ümarlauad
1. Ümarlaudade eesmärk on tuvastada kriisiolukord ja seda uurida, nii et poliitiliste otsuste tegemisel tuginetaks asjakohasele teabele.
2. Ümarlauad kutsutakse kokku eesistujariigi algatusel nõukogu peasekretariaadi toetusel ja nõustamisel.
3. Ümarlaudade koosseisu üle otsustab eesistujariik. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus kutsutakse osalema ja andma panust oma vastavates pädevusvaldkondades. Osalema kutsutakse ka Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinet. Mõjutatud liikmesriigid ning muud asjaomased sidusrühmad ja teatavate küsimuste eksperdid, sealhulgas kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad ning liidu terrorismivastase võitluse koordinaator kutsutakse osalema vastavalt vajadusele.
4. Kui eesistujariik kutsub ümarlaua kokku teabevahetuse režiimis, on ümarlaud peamiselt olukorra jälgimiseks, teabetaotluste hindamiseks ja selle hindamiseks, kas täielik aktiveerimine on vajalik. Täieliku aktiveerimise puhul valmistavad ümarlaual osalejad eesistujariigi juhtimisel ette meetmete ettepanekute eelnõud ning vajaduse korral arendavad ja ajakohastavad neid, esitades need nõukogule arutamiseks ja otsustamiseks, kui see on vajalik.
Artikkel 8
Integreeritud olukorrateadlikkus ja analüüs
1. ISAA tugivõime kohta koostatakse aruanded, mille eesmärk on anda teavet aruteludeks ümarlaudades ning nõukogu ja selle ettevalmistavate organite ning Euroopa Ülemkogu kohtumistel.
2. ISAA aruanded koostatakse lähtuvalt nõukogu eesistujariigi poolt kindlaks määratud liidu poliitilise tasandi vajadustest. Selleks annab eesistujariik pärast komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega konsulteerimist poliitilised ja strateegilised suunised ning ajakohastab neid vastavalt vajadusele.
3. ISAA tugivõime kaudu on võimalik
a) |
teabe kogumine ja jagamine hetkeolukorra, liidu ja tema liikmesriikide tehtud analüüsi, asjaomaste sidusrühmade tehtud või tehtavate otsuste ning võetud ja võetavate meetmete kohta ning asjaomaste sidusrühmade arvates vajaliku poliitilise kooskõlastamise kohta liidu tasandil; |
b) |
punktis a osutatud teabe töötlemine ja olukorrast integreeritud ülevaate koostamine ning |
c) |
integreeritud analüüsi koostamine, sealhulgas olukorra võimaliku arengu ja selle võimalike tagajärgede kohta. |
Selleks püüavad liikmesriigid ning asjaomased liidu asutused ja organid toetada nimetatud tööd ning anda õigel ajal asjakohast teavet.
4. ISAA on teabejagamise vahend, millega antakse teavet liikmesriikidele ja toetatakse komisjoni ning kõrge esindaja tegevust.
5. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus arendavad ISAAd oma ülesannete ja kohustuste ning olemasolevate vahendite ja võimete piires. ISAA tugineb samuti asjakohasele teabele ja analüüsidele, mida esitavad liikmesriigid (nt asjaomased riiklikud kriisikeskused) eelkõige veebiplatvormi kaudu ja liidu asutused.
6. IPCRi aktiveerimisel on see toetus kuni IPCRi deaktiveerimiseni püsivalt kättesaadav. Eesistujariigile ja nõukogule tagatakse toetus õigel ajal kogu kriisi vältel, mis võimaldab kriisiohjamisele ennetavalt läheneda. Sõltuvalt kriisi arengust võib eesistujariik otsustada taotleda ISAA kaudu pakutava toetuse suurendamist või sellest loobuda. Liidu valdkondlikud allikad jätkavad korrapärast seiret.
7. Sõltuvalt kriisi olemusest võib COREPER anda kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele partneritele, nagu Schengeni lepinguga ühinenud riikidele loa pääseda ligi konkreetset kriisi käsitlevatele ISAA aruannetele.
Artikkel 9
Veebiplatvorm
1. Nõukogu peasekretariaadi välja töötatud ja hallatav spetsiaalne veebiplatvorm on IPCRi põhivahend, mis toimib asjaomaste sidusrühmade vahelise elektroonilise lülina.
2. Juurdepääs sellele platvormile on lubatud ainult nendele isikutele, kelle on määranud asjaomased sidusrühmad, nimelt nõukogu peasekretariaat (nõukogu ja Euroopa Ülemkogu puhul), liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus (kõrge esindaja puhul) ning asjaomased liidu asutused.
3. Selleks, et innustada veebiplatvormil teabevahetust, eelkõige tundliku teabe puhul, ei avaldata teavet muudele isikutele kui lõikes 2 sätestatud asjaomastele sidusrühmadele, välja arvatud juhul, kui COREPER on andnud selleks sõnaselge loa. Nõukogu peasekretariaat koos eesistujariigiga tegelevad sellistelt isikutelt saadud teabepäringutele vastamisega.
4. Selleks, et vältida tegevuse kattumist, ei asenda veebiplatvorm mitte ühtegi liidu sektoriaalset veebivahendit ning seda ei asendata mitte ühegi sellise vahendiga. Tasemest RESTREINT UE/EU RESTRICTED kõrgemal tasemel salastatud teavet vahetatakse asjakohaste akrediteeritud kanalite kaudu.
5. Veebiplatvorm on kättesaadav ka ilma IPCRi aktiveerimiseta, nimelt asjaomase taustateabe ning õppusi, saadud kogemusi ja koolitusi ning IPCR kontaktpunkte käsitleva teabe puhul. Iga IPCRi aktiveerimise kohta luuakse kriisileht.
6. Kriiside puhul, mille kohta IPCRi ei aktiveerita, võib nõukogu peasekretariaat kokkuleppel eesistujariigiga luua asjaomase liikmesriigi, komisjoni talituste või Euroopa välisteenistuse taotluse korral nn seirelehe. Nimetatud leht aitab hõlbustada teabevahetust ning seda saab kasutada andmekoguna, mis pakub kiiresti ligipääsu aruannetele ja olukorda käsitlevale teabele. Seirelehe loomisega ei seata ISAA aruannete koostamise tingimust.
7. IPCRi veebiplatvorm sisaldab samuti spetsiaalseid temaatilisi foorumeid või nn lülisid, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kriisivabadel perioodidel võrgustike loomise, teabevahetuse ja koostöö eesmärkidel, et toetada kriisiohjeks valmisolekut.
8. Nõukogu peasekretariaat konsulteerib platvormi struktuuriga seotud kohanduste kavandamisel eesistujariigi ja nõukogu delegatsioonidega.
Artikkel 10
Ööpäevaringne keskne kontaktpunkt
IPCRi aktiveerimisel ei mõjuta ööpäevaringse keskse kontaktpunkti toimimine vastutuse jaotust komisjoni talitustes ning Euroopa välisteenistuses ega olemasolevaid teabevõrgustikke.
Artikkel 11
Standardne töökord
1. Eesistujariik arendab ning ajakohastab vastavalt vajadusele nõukogu peasekretariaadi toetusel olemasolevat IPCRi standardset töökorda, et selgelt kindlaks määrata menetlused ning kõikidelt IPCR protsessis osalejatelt oodatavad tegevused. Liikmesriike, komisjoni talitusi ning Euroopa välisteenistust kutsutakse üles sellesse panustama. IPCRi standardse töökorra iga uus versioon esitatakse heakskiidu saamiseks COREPERile.
2. Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus arendavad oma ülesannete ja kohustuste raames ISAA standardset töökorda kooskõlas IPCRi standardse töökorraga, milles täpsustatakse ISAA koostamise üksikasjad ning liikmesriikide poolt esitatud teabe lisamise tingimused.
Artikkel 12
Valmisolek
1. Liidu poliitilisel tasandil kriisidele kiire reageerimise võime edasiseks suurendamiseks töötatakse välja valmisolekumeetmed ja teavitusstrateegia raamistik. Nimetatud meetmete puhul võetakse arvesse kõige asjakohasemaid mureküsimusi IPCRi võimalikuks aktiveerimiseks ning need tuginevad IPCRi valmisoleku poliitikale ning sellega seotud programmile, mille eesmärk on parandada IPCRi tugivõime kõiki komponente.
2. Valmisoleku poliitika esitatakse nõukogule heakskiitmiseks. Valmisoleku programm esitatakse COREPERile.
3. Selleks, et suurendada kõikide asjaomaste sidusrühmade teadmisi ja valmisolekut, korraldatakse liidu poliitilisel tasandil kooskõlastamist vajavate kriisiolukordade puhul kasutatavate menetluste ja vahendite alaseid kohandatud koolitusi.
4. IPCRi valmisoleku poliitikaga nähakse ette valdkondadevahelised õppused ning määratakse kindlaks IPCRiga seotud õppuste kavandamise menetlused ja tingimused. IPCRi õppuseid korraldab eesistujariik nõukogu peasekretariaadi toetusel ning nendesse võib vabatahtlikkuse alusel kaasata liikmesriike. Komisjon ja kõrge esindaja on sellese töösse aktiivselt kaasatud ning neil palutakse sellesse panustada vastavalt vajadusele. Kõik IPCRiga seotud õppused peavad järgima IPCRi valmisoleku poliitikat.
5. IPCRi valmisoleku poliitika aitab samuti tõhustada üldsuse teavitamist ning edastada kriisiperioodil ühtset sõnumit. Kriisist teavitamise mitteametlik võrgustik (CCN) võib seda tööd toetada.
6. Kindlaks tehakse nii õppustelt kui ka IPCRi reaalsel kasutamisel saadud kogemused. Kasutusele võetakse saadud kogemustel põhinev struktureeritud protsess.
Artikkel 13
Euroopa Ülemkogu
Sõltuvalt kriisi iseloomust võib vajalikuks osutuda õigeaegsete konsultatsioonide pidamine või otsuste tegemine Euroopa Ülemkogu tasandil. Sel eesmärgil palutakse Euroopa Ülemkogu eesistuja kabinetil osaleda IPCRi protsessis täies mahus alates selle aktiveerimisest kuni valmisolekuga seotud tegevusteni.
Artikkel 14
Teave ja kommunikatsioon
1. Eesistujariik teatab Euroopa Parlamendile viivitamata IPCRi aktiveerimisest.
2. Sidus teabevahetusstrateegia, milles kasutatakse muu hulgas ühiseid sõnumeid, kuulub meetmete hulka, mis on ette nähtud reageerimiseks juhul, kui IPCR aktiveeritakse.
Artikkel 15
Läbivaatamine
1. Käesoleval otsusel põhinev kord vaadatakse läbi vastavalt kindlaksmääratud vajadustele ning igal juhul kõnealuse korra deaktiveerimisele järgneva 12 kuu jooksul, et tagada oluliste küsimuste kindlakstegemine ja käsitlemine. Läbivaatamise korraldab nõukogu, tuginedes liikmesriikide, komisjoni ja kõrge esindaja panusele.
2. Käesoleva otsuse võib vastavalt vajadusele läbi vaadata, eelkõige selleks, et käsitleda vajadusi, mille nõukogu on läbivaatamisel kindlaks teinud kooskõlas otsuse 2014/415/EL artikli 9 lõikega 3.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 11. detsember 2018
Nõukogu nimel
eesistuja
G. BLÜMEL
(1) ELT L 192, 1.7.2014, lk 53.
(2) Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).