This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02007R1528-20141001
Council Regulation (EC) No 1528/2007 of 20 December 2007 applying the arrangements for products originating in certain states which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States provided for in agreements establishing, or leading to the establishment of, Economic Partnership Agreements
Consolidated text: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007, 20. detsember 2007 , millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007, 20. detsember 2007 , millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus
2007R1528 — ET — 01.10.2014 — 004.002
Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1528/2007, 20. detsember 2007, (EÜT L 348, 31.12.2007, p.1) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
No |
page |
date |
||
L 330 |
1 |
9.12.2008 |
||
L 158 |
1 |
10.6.2013 |
||
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 527/2013, 21. mai 2013, |
L 165 |
59 |
18.6.2013 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 37/2014, 15. jaanuar 2014, |
L 18 |
1 |
21.1.2014 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 38/2014, 15. jaanuar 2014, |
L 18 |
52 |
21.1.2014 |
|
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1025/2014, 25. juuli 2014, |
L 284 |
1 |
30.9.2014 |
|
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1026/2014, 25. juuli 2014, |
L 284 |
3 |
30.9.2014 |
|
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1027/2014, 25. juuli 2014, |
L 284 |
5 |
30.9.2014 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1528/2007,
20. detsember 2007,
millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Koostöölepingus ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000, ( 1 ) (edaspidi „AKV-EÜ partnerlusleping”) nähakse ette, et majanduspartnerluslepingud jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2008. |
(2) |
AKV-EÜ partnerluslepingus nähakse ette, et kuni 31. detsembrini 2007 kehtib lepingu V lisas esitatud kauplemiskord. |
(3) |
Alates 2002. aastast on ühendus pidanud läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks AKV riikide rühmaga, mis jaguneb kuueks piirkonnaks — Kariibi meri, Kesk-Aafrika, Ida- ja Lõuna-Aafrika, Vaikse ookeani saareriigid, Lõuna-Aafrika Arenguühendus ja Lääne-Aafrika. Kõnealused majanduspartnerluslepingud on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni kohustustega, toetavad piirkondlikku integratsiooni ning soodustavad AKV riikide majanduste järkjärgulist integreerumist reeglitel põhinevasse maailmakaubandussüsteemi, edendades seega nende säästvat arengut ning andes panuse üldistesse jõupingutustesse, mille eesmärk on kaotada vaesus ning parandada elutingimusi AKV riikides. Esimeses etapis võib lõpule viia läbirääkimised lepingute üle, mis viivad vähemalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni tingimustele vastavat kaubanduskorda hõlmavate majanduspartnerluslepingute sõlmimiseni, mis on kooskõlas piirkondliku majandus- ja poliitilise integratsiooni protsessiga ning mida täiendavad niipea kui võimalik täieulatuslikud majanduspartnerluslepingud. |
(4) |
Vastavalt lepingutele, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus ja mida käsitlevad läbirääkimised on lõpule viidud, võivad lepinguosalised võtta lepingu kohaldamiseks võimalust mööda meetmeid juba enne selle ajutise kahepoolse kohaldamise algust. On kohane, et nimetatud sätete alusel võetaks meetmeid kõnealuste lepingute kohaldamiseks. |
(5) |
Käesolevas määruses sätestatud korda tuleb vajaduse korral muuta vastavalt lepingutele, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, kui neile lepingutele kirjutatakse alla ja need sõlmitakse vastavalt asutamislepingu artiklile 300 ning kui neid lepinguid kas kohaldatakse ajutiselt või on nad jõustunud. Korra kohaldamine lõpetatakse osaliselt või täielikult, kui kõnealused lepingud ei jõustu mõistliku aja jooksul lepingute õiguse Viini konventsiooni kohaselt. |
(6) |
Ühendusse importimise suhtes peaks lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, sätestatud kord nägema kõikide toodete (v.a relvad) ette tollimaksuvaba turulepääsu ja vabastamise tariifikvootidest. Nimetatud kord ei piira üleminekuperioode ja teatavate tundlike toodete suhtes kehtivat korda ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude suhtes kehtivat erikorda. Arvestades Lõuna-Aafrika olukorra eripära, peaks Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes kohaldama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ( 2 ) asjakohaseid sätteid niikaua, kuni jõustub ühenduse ja Lõuna-Aafrika vaheline leping, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus. |
(7) |
AKV riikide hulka kuuluvad vähimarenenud riigid peaksid edaspidi oma kaubandussuhted ühendusega rajama pigem majanduspartnerluslepingutele, mitte vähimarenenud riikide jaoks ettenähtud erikorrale, mis on kehtestatud nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ( 3 ). Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks sätestada, et nende AKV riikide suhtes, kes on viinud lõpule läbirääkimised lepingute üle, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, ja kelle suhtes kehtib käesoleva määruse alusel kehtestatav kord, kohaldatakse ka edaspidi piiratud aja jooksul määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud erikorda, mis on ette nähtud vähimarenenud riikide puhul seoses toodetega, mille suhtes käesolevas määruses ettenähtud üleminekumeetmed on vähem soodsad. |
(8) |
Üleminekuperioodil tuleks käesolevale määrusele vastavate importtoodete päritolu suhtes kohaldada reegleid, mis nähakse ette käesoleva määruse II lisas. Need päritolureeglid tuleks asendada reeglitega, mis on lisatud I lisas loetletud piirkondade või riikidega sõlmitud lepingutele alates nende ajutisest kohaldamisest või jõustumisest, sõltuvalt sellest kumb toimub varem. |
(9) |
On vaja ette näha võimalus peatada ajutiselt käesolevas määruses sätestatud korra kohaldamine kui toimub halduskoostööst hoidumine, eeskirjade eiramine või pettus. Kui liikmesriik esitab komisjonile teavet võimaliku pettuse või halduskoostööst hoidumise kohta, tuleks kohaldada asjakohast ühenduse õigusakti, eelkõige nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks ( 4 ). |
(10) |
On asjakohane näha käesolevas määruses ette suhkrut ja riisi käsitlev üleminekukord ning üleminekuaja kaitsemeetmed ja järelevalvemehhanismid, mida kohaldatakse pärast üleminekukorra kehtivuse lõppemist. |
(11) |
Seoses suhkrut käsitleva üleminekukorraga kaotab vastavalt nõukogu otsusele 2007/627/EÜ ( 5 ) alates 1. oktoobrist 2009 kehtivuse AKV-EÜ partnerluslepingu V lisale lisatud protokoll nr 3 (AKV-suhkru kohta). |
(12) |
Kuna protokoll nr 3 (AKV-suhkru kohta) kaotab kehtivuse ja suhkruturg on eriti tundlik, on asjakohane võtta vastu suhkrut käsitlevad üleminekumeetmed. Samuti on vaja vastu võtta üleminekuaja järelevalvemehhanismid ja kaitsemeetmed teatavate töödeldud põllumajandustoodete suhtes, mis võivad olla suure suhkrusisaldusega ja millega võidakse kaubelda, et hoida kõrvale teatavatest ühendusse suhkru importimise alal kehtivatest üleminekuaja kaitsemeetmetest. |
(13) |
Samuti on asjakohane võtta vastu üldised kaitsemeetmed käesoleva määrusega hõlmatud toodete suhtes. |
(14) |
Kui import põhjustab või ähvardab põhjustada tõsiseid häireid põlumajandustoodete turgudel või põllumajandustoodete turgude reguleerimismehhanismides, peab nende turgude erilist tundlikkust silmas pidades olema võimalik võtta kahepoolseid kaitsemeetmeid. |
(15) |
Asutamislepingu artikli 299 lõike 2 kohaselt tuleks ühenduse poliitika elluviimisel arvestada ühenduse äärepoolseimate piirkondade konkreetset struktuurset, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda, eriti tolli- ja kaubandusepoliitika puhul. |
(16) |
Seetõttu tuleks kahepoolsete kaitsemeetmete rakenduseeskirjade kehtestamisel eraldi arvestada põllumajandustoodete, eriti suhkru tundlikkust ning ühenduse äärepoolseimate piirkondade erilist kaitsetust ja huve. |
(17) |
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 6 ). |
(18) |
Seoses käesoleva määruse vastuvõtmisega tuleb tunnistada kehtetuks praegu kehtivad AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa raames vastuvõetud määrused, nimelt nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2285/2002, milles käsitletakse AKV-EÜ koostöölepinguga ettenähtud kaitsemeetmeid, ( 7 ) nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta ( 8 ) ning nõukogu 29. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) ( 9 ) artikli 1 lõige 2. Seetõttu tühistatakse ja tunnistatakse aegunuks kõik rakendusmeetmed, mis põhinevad eespool nimetatud sätetel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1. PEATÜKK
SISU, REGULEERIMISALA JA TURULEPÄÄS
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva määrusega rakendatakse teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes meetmed, mis tulenevad lepingutest, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Määrust kohaldatakse I lisas loetletud piirkondadest ja riikidest pärit toodete suhtes.
2. Komisjon muudab vastavalt artiklile 24a delegeeritud õigusaktidega I lisa, lisades sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised, mida peeti selleks, et sõlmida liidu ja selle piirkonna või riigi vahel leping, mis vastab vähemalt 1994. aasta GATTi XXIV artiklis esitatud nõuetele.
3. Sellised riigid või piirkonnad on käesoleva määruse I lisa loendis niikaua, kui komisjon võtab vastavalt artiklile 24a vastu I lisa muutva delegeeritud õigusakti ja jätab sellest lisast välja kõnealuse piirkonna või riigi, eelkõige juhul, kui:
a) piirkond või riik teatab, et ta ei kavatse ratifitseerida lepingut, mille alusel ta on kantud I lisasse;
b) ratifitseerimine, mille alusel piirkond või riik on kantud I lisasse, ei toimu mõistliku ajavahemiku jooksul, nii et lepingu jõustumine lükkub põhjendamatult edasi, või
c) leping tühistatakse või kui asjaomane piirkond või riik lõpetab oma lepingust tulenevad õigused ja kohustused, kuigi leping jääb kehtima.
Artikkel 2a
Volituste delegeerimine
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 2b vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse I lisa muutmiseks, et ennistada sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad või riigid, mis jäeti nimetatud lisast välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 527/2013 ( 10 ) kohaselt ning kes on pärast väljajätmist astunud vajalikke samme oma majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks.
Artikkel 2b
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 2a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 21. juunist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 2a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 2a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 3
Turulepääs
1. Ilma et see piiraks artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamist, kaotatakse imporditollimaks I lisas loetletud piirkondadest ja riikidest pärit kaupadele, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1 kuni 97, välja arvatud grupp 93. Tollimaksu kaotamine sõltub artiklites 9 ja 10 sätestatud üleminekuaja kaitse- ja järelevalvemehhanismidest ning artiklites 11 kuni 22 sätestatud üldisest kaitsemehhanismist.
2. Harmoneeritud süsteemi grupi 93 kaupadele, mis pärinevad I lisas loetletud piirkondadest ja riikidest, kohaldatakse endiselt enamsoodustusrežiimi tollimakse.
3. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 3 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisas loetletud vähimarenenud riikidest, mis on ühtlasi loetletud käesoleva määruse I lisas, pärit toodete suhtes lisaks käesolevas määruses sätestatud korrale jätkuvalt määruses (EÜ) nr 980/2005 ettenähtud soodustusi; kõnealuste toodete hulka kuuluvad:
(a) tariifirubriigi 1006 tooted, välja arvatud alamrubriigi 1006 10 10 tooted, kuni 31. detsembrini 2009 ning
(b) tariifirubriigi 1701 tooted kuni 30. septembrini 2009.
4. Käesoleva artikli lõiget 1 ning artikleid 6, 7 ja 8 ei kohaldata Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes. Nende suhtes kohaldatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu asjakohaseid sätteid. Käesolevale määrusele lisatakse artikli 24 lõikes 3 ettenähtud korras lisa, milles sätestatakse Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes kohaldatav režiim, kui kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu asjakohased kaubandussätted on asendatud asjakohaste sätetega lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus.
5. Lõiget 1 ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 2018 tariifirubriigi 0803 00 19 toodete suhtes, mis on pärit I lisas loetletud piirkonnast või riigist ja mis on lubatud vabasse ringlusse ühenduse äärepoolseimates piirkondades. Käesoleva artikli lõiget 1 ja artiklit 7 ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 2018 tariifirubriigi 1701 toodete suhtes, mis on pärit I lisas loetletud piirkonnast või riigist ja mis on lubatud vabasse ringlusse Prantsuse ülemeredepartemangudes. Neid perioode pikendatakse kuni 1. jaanuarini 2028 välja arvatud kui asjaomaste lepingute osapooled teisiti kokku lepivad. Huvitatud isikuid teavitatakse kõnealuse sätte kehtivuse lõppemisest teatisega, mille komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas.
II PEATÜKK
PÄRITOLUREEGLID JA HALDUSKOOSTÖÖ
Artikkel 4
Päritolureeglid
1. Selleks et teha kindlaks, kas tooted on pärit I lisas loetletud piirkondadest või riikidest, kohaldatakse II lisas esitatud päritolureegleid.
2. II lisas esitatud päritolureeglite asemel hakkavad kehtima I lisas loetletud piirkondade või riikidega sõlmitud lepingutele lisatud päritolureeglid, kui alustatakse lepingu ajutist kohaldamist või kui leping jõustub, olenevalt sellest, kumb toimub varem. Ettevõtjate teavitamiseks avaldab komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas. Teatises teatatakse ajutise kohaldamise alguse või jõustumise kuupäev, millest alates kohaldatakse I lisas loetletud piirkondadest või riikidest pärivate toodete suhtes lepingus sätestatud päritolureegleid.
3. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 ( 11 ) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee.
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks II lisas, et vajaduse korral võtta arvesse muudatusi teistes liidu tollialastes õigusaktides.
5. Käesoleva määruse II lisa haldamiseks võib vastu võtta otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 450/2008 artiklites 183 ja 184 osutatud korrale.
Artikkel 5
Halduskoostöö
1. Kui komisjon avastab objektiivse teabe põhjal halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib ta vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada artiklites 3, 6 ja 7 sätestatud tollimaksude tühistamise (edaspidi „asjakohane kohtlemine”.)
2. Käesoleva artikli tähenduses hõlmab „halduskoostööst hoidumine” muu hulgas:
a) asjaomase toote (asjaomaste toodete) päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist;
b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust päritolutõendi kontrolli teostamisel ja/või seejärel selle tulemustest teavitamisel;
c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel kontrollkäikude korraldamiseks halduskoostöö raames, et kontrollida asjakohase kohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust ja andmete õigsust.
Käesoleva artikli tähenduses võib eeskirjade eiramise või pettusena käsitleda muu hulgas ka seda, kui toodete import kasvab järsult ilma rahuldava selgituseta ja ületab asjaomase piirkonna või riigi tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taseme.
3. Kui komisjon leiab liikmesriigi esitatud teabe alusel või omal algatusel, et käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, võib ta kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega peatada asjakohase kohtlemise, olles eelnevalt:
a) teavitanud artiklis 24 alusel moodustatud komiteed,
b) teavitanud asjaomast piirkonda või riiki vastavalt ühenduse ja kõnealuse piirkonna või riigi vahel kehtivatele menetlustele ning
c) avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teatise selle kohta, et on avastatud halduskoostööst hoidumine, eeskirjade eiramine või pettus.
4. Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid ajavahemikuks, mis on vajalik liidu finantshuvide kaitsmiseks. Peatamisaeg ei või olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib pikendada. Selle perioodi lõpuks otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega, kas peatamine lõpetada või seda pikendada.
5. Lõigetes 2 kuni 4 sätestatud ajutise peatamise menetluse asemel hakkab kehtima I lisas loetletud piirkondade või riikidega sõlmitud lepingutes sätestatud ajutise peatamise menetlus, kui alustatakse lepingu ajutist kohaldamist või kui leping jõustub, olenevalt sellest, kumb toimub varem. Ettevõtjate teavitamiseks avaldab komisjon teatise Euroopa Liidu Teatajas. Teatises teatatakse ajutise kohaldamise alguse või jõustumise kuupäev, millest alates määrusega hõlmatud toodete suhtes kohaldatakse lepingus sätestatud ajutise peatamise menetlust.
6. I lisas loetletud piirkondade või riikidega sõlmitud lepingus ette nähtud ajutise peatamise elluviimiseks teeb komisjon ilma põhjendamata viivituseta järgmist:
a) teatab artiklis 24 alusel moodustatud komisjonile, et on avastatud halduskoostööst hoidumine, eeskirjade eiramine või pettus ja
b) avaldab Euroopa Liidu Teatajas teatise selle kohta, et on avastatud halduskoostööst hoidumine, eeskirjade eiramine või pettus.
Otsus asjakohase kohtlemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.
III PEATÜKK
ÜLEMINEKUKORD
1. JAGU
Riis
Artikkel 6
Tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid ja tollide kaotamine
1. Alates 1. jaanuarist 2010 kaotatakse tariifirubriigi 1006 toodetele kehtestatud imporditollimaks, välja arvatud alamrubriigi 1006 10 10 toodete imporditollimaks, mis kaotatakse alates 1. jaanuarist 2008.
2. I lisas loetletud, CARIFORUMi piirkonda kuuluvatest piirkondadest või riikidest pärit toodetele, mis kuuluvad tariifirubriiki 1006 (välja arvatud alamrubriik 1006 10 10), avatakse järgmised tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid:
a) 187 000 tonni kooritud riisi ekvivalendina, ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008;
b) 250 000 tonni kooritud riisi ekvivalendina, ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.
2. JAGU
Suhkur
Artikkel 7
Tollimaksu nullmääraga tariifikvoodid ja tollide kaotamine
1. Tariifirubriigi 1701 toodetele kehtestatud imporditollimaksud kaotatakse alates 1. oktoobrist 2009.
2. Lisaks nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) ( 12 ) artikli 28 kohaselt avatud ja hallatavatele tariifikvootidele avatakse ajavahemikuks 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 rubriigi 1701 toodetele järgmised tariifikvoodid:
a) nullmääraga tollimaks valge suhkru ekvivalendina väljendatud 150 000 tonnile toodetele, mis pärinevad määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisas nimetatud vähimarenenud riikidest, mis on ühtlasi loetletud käesoleva määruse I lisas. Tariifikvoot jagatakse piirkondade vahel vastavalt kogustele, mis määratakse kindlaks kooskõlas lepingutega, mille alusel on piirkondi ja riike võimalik kanda I lisasse, ning
b) nullmääraga tollimaks valge suhkru ekvivalendina väljendatud 80 000 tonnile toodetele, mis pärinevad I lisas loetletud piirkondadest või riikidest, mis ei kuulu vähimarenenud riikide hulka. Tariifikvoot jagatakse piirkondade vahel vastavalt kogustele, mis määratakse kindlaks kooskõlas lepingutega, mille alusel on piirkondi ja riike võimalik kanda I lisasse.
3. Eelmises lõikes nimetatud tariifkvootide alusel toimuva impordi suhtes kohaldatakse määruse EÜ nr 318/2006 artiklit 30.
4. Käesolevas artiklis nimetatud tariifide piirkondade vahel jagamise ja tariifikvootide rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 8
Üleminekukord
Ajavahemikul 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2012 kohaldatakse artikli 7 lõiget 1 CN-koodiga 1701 toodete impordi suhtes vaid juhul, kui importija kohustub neid tooteid ostma hinnaga, mis ei ole madalam kui 90 % määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 3 sätestatud asjaomase turustusaasta võrdlushinnast (vastavalt CIF-hinnale).
Artikkel 9
Suhkru kaitsemehhanism üleminekuajal
1. Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohtlemise, mis on kehtestatud ajavahemikuks 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2015 tariifirubriigi 1701 kaupade impordi suhtes, mis on pärit I lisas loetletud piirkondadest või riikidest, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisas nimetatud vähimarenenud riikide hulka, võib peatada, kui:
a) impordi maht AKV piirkondadest ja riikidest, mis ei ole määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisas loetletud vähimarenenud riigid, on suurem kui:
i) 1,38 miljonit tonni turustusaastal 2009/2010;
ii) 1,45 miljonit tonni turustusaastal 2010/2011;
iii) 1,6 miljonit tonni turustusaastail 2011/2012 kuni 2014/2015 ja
b) import kõikidest AKV riikidest kokku ei ületa 3,5 miljonit tonni.
2. Lõike 1 punktis a nimetatud koguseid võib jagada piirkondade vahel.
3. Lõikes 1 osutatud perioodi jooksul on I lisas nimetatud piirkondadest või riikidest pärit tariifirubriigi 1701 toodete importimiseks vaja impordilitsentsi.
4. Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohtlemise peatamine lõpetatakse sama turustusaasta lõpul, kui nimetatud kohtlemine peatati.
5. Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 ettenähtud koguste jagamise kohta ja käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.
Artikkel 10
Üleminekuaja järelevalvemehhanism
1. 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2015 rakendatakse I lisas loetletud piirkondadest või riikidest pärit tariifirubriikide 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59, 2106 90 98 kaupade impordi suhtes järelevalvemehhanismi, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 13 ) artiklis 308d.
2. Kõnealuse järelevalve raames kontrollib komisjon, kas ühe või mitme toote impordimaht mõnest regioonist on kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul kumuleeruvalt suurenenud rohkem kui 20 % võrra, võrreldes aastase impordi keskmise mahuga kolme eelnenud kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul.
3. Kui saavutatakse lõikes 2 nimetatud tase, analüüsib komisjon kaubanduse struktuuri ning impordi majanduslikku põhjendatust ja imporditavate toodete suhkrusisaldust. Kui komisjon jõuab järeldusele, et kõnealuste toodete importi on kasutatud tariifimääradest ning artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud üleminekumeetmetest ja kaitsemehhanismist kõrvalehoidmiseks, võib ta peatada artikli 3 lõike 1 kohaldamise nende tariifirubriikide 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59, 2106 90 98 kaupade impordi suhtes, mis on pärit I lisas loetletud piirkondadest ja riikidest, mis ei kuulu vähimarenenud riikide hulka.
4. Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad nimetatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.
IV PEATÜKK
ÜLDISED KAITSESÄTTED
Artikkel 11
Mõisted
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „ühenduse tööstusharu” — ühenduse territooriumil samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid valmistavad ühenduse tootjad või tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab suurema osa nende toodete ühenduse kogutoodangust;
b) „märgatav kahju” — ühenduse tootjate seisundi märkimisväärne halvenemine;
c) „märgatava kahju tekkimise oht” — olukord, kus on oodata märgatava kahju tekkimist;
d) „häired” — olukord, kus valdkonna või tööstusharu tegevus on häiritud;
e) „häirete tekkimise oht” — olukord, kus on ilmselt tekkimas häired.
Artikkel 12
Põhimõtted
1. Käesoleva peatüki kohase kaitsemeetme võib kehtestada, kui I lisas loetletud piirkondadest või riikidest pärinevate toodete import ühendusse suureneb sel määral ja toimub sellistel tingimustel, mis põhjustab või ähvardab põhjustada ühe järgnevast:
a) märgatav kahju ühenduse tööstusele;
b) häired teatavas majandusharus, eeskätt juhul, kui need häired põhjustavad suuri sotsiaalprobleeme või raskusi, mille tulemusel ühenduse majandusolukord võib oluliselt halveneda;
c) Maailma Kaubandusorganisatsiooni põllumajanduslepingu I lisas nimetatud põllumajandustoodete turgude või nende turgude reguleerimismehhanismide häired.
2. Kui I lisas loetletud piirkondadest või riikidest pärinevate toodete import ühendusse suureneb sellisel määral ja toimub sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada ühe või mitme ühenduse äärepoolseima piirkonna majanduses häireid, võib kehtestada käesoleva peatüki kohase kaitsemeetme.
Artikkel 13
Kaitsemeetmete kehtestamiseks vajalike tingimuste olemasolu kindlakstegemine
1. Märgatava kahju või selle tekkimise ohu võivad muu hulgas põhjustada järgmised tegurid:
a) impordi maht, eriti juhul, kui see on märkimisväärselt kasvanud absoluutarvudes või ühenduse toodangu või tarbimise suhtes;
b) impordihind, eriti juhul, kui esineb märkimisväärne hinna allalöömine võrreldes ühenduse samalaadse toote hinnaga;
c) tootmise, tootmisvõimsuse kasutamise, varude, müügi, turuosa, hindade alandamise või tavapärase hinnatõusu vältimise, kasumi, kasutatud kapitali tasuvuse, rahavoogude, tööhõive ja muude majandusteguritega seotud suundumustes avalduv mõju ühenduse tootjatele,
d) muud tegurid peale impordisuundumuste, mis põhjustavad või võisid põhjustada kahju asjaomastele ühenduse tootjatele.
2. Häired või häirete tekkimise oht tehakse kindlaks objektiivsete tegurite, sealhulgas järgmise põhjal:
a) impordi mahu absoluutne või suhteline suurenemine võrreldes ühenduse toodangu ja impordiga mujalt ja
b) niisuguse impordi mõju hindadele või
c) niisuguse impordi mõju ühenduse asjaomase tööstusharu või majandusharu olukorrale, sealhulgas müügi ja tootmise tase, finantsolukord ning tööhõive määr.
3. Selleks et kindlaks teha, kas import toimub tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada põllumajandustoodete turgude või nende turgude reguleerimismehhanismide (mille hulka kuuluvad ühise turukorralduse loomise määrused) häireid, tuleb võtta arvesse kõiki olukorraga seotud objektiivseid tegureid, sealhulgas ühte või mitut järgmistest:
a) impordi maht, võrreldes eelmise kalendri- või turustusaasta mahuga, sisetootmine ja -tarbimine, ühise turukorralduse reformi kohaselt tulevikus kavandatavad mahud;
b) siseturu hindade tase, võrreldes võrdlus- või sihthindadega, või kui neid ei saa kasutada, siis võrreldes siseturu keskmiste hindadega samal ajal eelmisel turustusaastal;
c) alates 1. oktoobrist 2015 olukord tariifirubriigi 1701 toodete turgudel, kus ühenduse valge suhkru keskmine turuhind langeb kahe järjestikuse kuu jooksul madalamale kui 80 % ühenduse valge suhkru keskmisest turuhinnast eelmisel turustusaastal.
4. Selleks et teha kindlaks, kas lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud tingimused esinevad ühenduse äärepoolseimas piirkonnas, analüüsitakse vaid asjaomast äärepoolseimat piirkonda. Erilist tähelepanu pööratakse äärepoolseima piirkonna tööstusharu suurusele, finantsolukorrale ja tööhõive määrale.
Artikkel 14
Menetluse algatamine
1. Uurimine algatatakse liikmesriigi taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt tõendeid.
2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui neile näib, et mõnest I lisas loetletud piirkondadest või riikidest pärit toodete impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmete võtmist. Nimetatud teave peab sisaldama olemasolevaid tõendeid, mis vastavad artiklis 13 esitatud kriteeriumidele. Komisjon edastab nimetatud teabe kõikidele liikmesriikidele kolme tööpäeva jooksul.
3. Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teatise. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva.
Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.
4. Kui komisjon leiab, et tegemist on artiklis 12 nimetatud asjaoludega, teatab ta viivitamata asjaomasele I lisas loetletud piirkonnale või riigile oma kavatsusest algatada uurimine. Teatele võib lisada kutse nõupidamisele, mille eesmärk on selgitada olukorda ja leida vastastikku rahuldav lahendus.
Artikkel 15
Uurimine
1. Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist.
2. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt teabe esitamist ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda nõuet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi või kui mõni liikmesriik nõuab selle edastamist, saadab komisjon selle kõikidele liikmesriikidele, kui tegemist ei ole salajase teabega; kui tegemist on salajase teabega, edastab komisjon mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte.
3. Juhul kui uurimine käsitleb ainult äärepoolseimat piirkonda, võib komisjon taotleda kõnealuse piirkonna pädevatelt asutustelt, et nad esitaksid lõikes 2 nimetatud teabe asjaomase liikmesriigi kaudu.
4. Kui võimalik, viiakse uurimine lõpule kuue kuu jooksul alates selle algatamisest. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega pikendada kolme kuu võrra.
Artikkel 16
Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine
1. Kui on jõutud esialgsele seisukohale, et tegemist on mõne artiklis 12 nimetatud olukorraga, rakendatakse ajutisi kaitsemeetmeid, kui juhtum on nii tõsine, et viivitamine võib põhjustada raskesti heastatavat kahju. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.
2. Kuna äärepoolseimad piirkonnad on eriolukorras ja nad on kaitsetud impordi suurenemise vastu, kohaldatakse nendega seotud menetluse puhul ajutisi kaitsemeetmeid, kui on esialgselt kindlaks tehtud, et import on suurenenud. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.
3. Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 või 2 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.
▼M4 —————
5. Ajutisi meetmeid võib rakendada sel teel, et asjaomasele tootele kehtestatud tollimaksu suurendatakse määrani, mis ei ületa teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetele kohaldatavat tollimaksu või tariifikvoote.
6. Ajutisi meetmeid ei tohi rakendada kauem kui 180 päeva. Ajutisi meetmeid, mis kehtivad vaid äärepoolseimate piirkondade suhtes, ei tohi rakendada kauem kui 200 päeva.
7. Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et artiklites 12 ja 13 sätestatud tingimused on täitmata, makstakse kõik nende ajutiste meetmete kohaselt sissenõutud tollimaksud automaatselt tagasi.
Artikkel 17
Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata
Kui jõutakse järeldusele, et kahepoolseid kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis lõpetatakse uurimine ja menetlus kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 18
Lõplike meetmete kehtestamine
1. Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et esineb mõni artiklis 12 nimetatud olukord, taotleb komisjon vastastikku vastuvõetava lahenduse leidmiseks asjaomase piirkonna või riigiga nõupidamist, mis peetakse sobivas institutsioonilises raamistikus, mis on loodud lepingutega, mille alusel piirkond või riik on kantud I lisasse.
2. Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõupidamine ei anna vastastikku vastuvõetavat lahendust 30 päeva jooksul alates sellest, kui asjaomast piirkonda või riiki on sellest teavitatud, teeb komisjon 20 tööpäeva jooksul pärast nõupidamisperioodi lõppu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega otsuse lõpliku kaitsemeetme kohta.
▼M4 —————
5. Lõplik meede võib olla järgmine:
— asjaomasest piirkonnast või riigist pärit asjaomase toote tollimaksumäära täiendava vähendamise peatamine;
— asjaomase toote tollimaksu suurendamine määrani, mis ei ületa teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetele kohaldatavat määra;
— tariifikvoodi kohaldamine.
6. Samast piirkonnast või riigist pärit sama toote suhtes ei kohaldata kahepoolseid meetmeid, kui eelmiste niisuguste meetmete kohaldamise tähtaja möödumist või nende meetmete tühistamist on möödunud vähem kui üks aasta.
Artikkel 19
Kaitsemeetmete kestus ja läbivaatamine
1. Kaitsemeede kehtib ainult ajavahemiku jooksul, mis on vajalik märgatava kahju või häire vältimiseks või kõrvaldamiseks. See tähtaeg ei tohi ületada kahte aastat, välja arvatud juhul, kui seda pikendatakse lõike 2 kohaselt. Ühenduse äärepoolseimate piirkondade suhtes kohaldatavat meedet ei või kohaldada kauem kui neli aastat.
2. Kaitsemeetme esialgse kohaldamise tähtaega võib erandkorras pikendada, kui on kindlaks tehtud, et kaitsemeedet on endiselt vaja märgatava kahju või häirete vältimiseks või kõrvaldamiseks.
3. Tähtaega pikendatakse vastavalt käesolevas määruses uurimiste suhtes ettenähtud menetlustele ja vastavalt samale menetlusele, mida rakendati esialgsete meetmete kehtestamisel.
Kaitsemeede koos esialgsete meetmetega ei tohi kokku kesta kauem kui neli aastat. Juhul kui meede kehtib vaid äärepoolseimate piirkondade suhtes, võib selle kestust pikendada kaheksa aastani.
4. Kui kaitsemeede kestab kauem kui üks aasta, tuleb seda kohaldamise ajal, kaasa arvatud kestuse pikendamise aeg, kindlate ajavahemike järel järk-järgult leevendada.
Asjaomase piirkonna või riigiga peetakse lepingu alusel moodustatud asjakohaste institutsioonide raames korrapäraselt nõu, et kehtestada kaitsemeetmete tühistamise ajakava niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.
Artikkel 20
Järelevalve
1. Kui AKV riigist pärit toote impordi suundumuse tõttu võib tekkida mõni artiklis 12 nimetatud olukord, võib ühendus võtta selle toote impordi eelneva järelevalve alla.
2. Järelevalve kehtestamise otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.
3. Järelevalvemeetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimese poole aasta pikkusele ajavahemikule järgneva teise poole aasta pikkuse ajavahemiku järel.
4. Järelevalvemeetmed võivad vajaduse korral hõlmata üksnes ühenduse ühte või mitut äärepoolseimat piirkonda.
5. Järelevalve kehtestamise otsusest teavitatakse viivitamata asjaoamast institutsiooni, mis on loodud lepingutega, mille alusel piirkond või riik on kantud I lisasse.
Artikkel 21
Komiteemenetlus
1. Käesoleva määruse artiklite 16, 17, 18 ja 20 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 ( 14 ) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 ( 15 ) tähenduses.
2. Artiklite 4 ja 5 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 ( 16 ) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
3. Artiklite 6, 7 ja 9 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ( 17 ) loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
6. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.
Artikkel 22
Erakorralised meetmed, mida kohaldatakse piiratud alal
Kui selgub, et kahepoolsete kaitsemeetmete võtmise tingimused on täidetud vaid ühes või mitmes liikmesriigis, võib komisjon pärast muude lahendusvõimaluste uurimist erandkorras vastavalt asutamislepingu artiklile 134 lubada kohaldada järelevalve- või kaitsemeetmeid vaid asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides, kui ta leiab, et meetmete võtmine sellises ulatuses on asjakohasem kui nende võtmine kogu ühenduses. Need meetmed peavad tingimata olema tähtajalised ja siseturgu võimalikult vähe häirima.
V PEATÜKK
MENETLUS
Artikkel 23
Kohandamine tehnika arenguga
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks artiklis 5 ja artiklites 8–22, kui see on käesoleva määruse I lisas loetletud piirkondade või riikidega ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud või ajutiseks kohaldamiseks allkirjastatud lepingute ja käesoleva määruse vaheliste erinevuste tõttu vajalik.
▼M4 —————
Artikkel 24a
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 20. veebruari 2014. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3 artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 4 lõike 4 ja artikli 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
6. Artikli 2 lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.
Artikkel 24b
Aruanne
Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 ( 18 ) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 25
Muudatused
Määrusest (EÜ) nr 1964/2005 jäetakse välja artikli 1 lõige 2.
Artikkel 26
Kehtetuks tunnistamine
Määrused (EÜ) nr 2285/2002.ja (EÜ) nr 2286/2002 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 27
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
I LISA
Läbirääkimised lõpule viinud piirkondade ja riikide loetelu artikli 2 lõike 2 tähenduses
ANTIGUA JA BARBUDA
BAHAMA ÜHENDUS
BARBADOS
BELIZE
BOTSWANA VABARIIK
CÔTE D'IVOIRE'I VABARIIK
DOMINICA ÜHENDUS
DOMINIKAANI VABARIIK
FIDŽI VABARIIK
GHANA VABARIIK
GRENADA
GUYANA VABARIIK
JAMAICA
KAMERUNI VABARIIK
MADAGASKARI VABARIIK
MAURITIUSE VABARIIK
NAMIIBIA VABARIIK
PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK
SAINT KITTSI JA NEVISE FÖDERATSIOON
SAINT LUCIA
SAINT VINCENT JA GRENADIINID
SEIŠELLI VABARIIK
SURINAME VABARIIK
SVAASIMAA KUNINGRIIK
TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIK
ZIMBABWE VABARIIK
II LISA
Päritolureeglid,
MIS KÄSITLEVAD „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOODETE” KONSEPTSIOONI MÕISTET JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODEID
I JAOTIS: |
Üldsätted |
Artiklid |
|
1. |
Mõisted |
II JAOTIS: |
mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus |
Artiklid |
|
2. |
Üldised nõuded |
3. |
Täielikult saadud või toodetud tooted |
4. |
Piisava töö või töötluse läbinud tooted |
5. |
Ebapiisav töö või töötlus |
6. |
Päritolu kumulatsioon |
7. |
Kvalifikatsiooniühik |
8. |
Tarvikud, varuosad ja tööriistad |
9. |
Komplektid |
10. |
Kõrvalised tegurid |
III JAOTIS: |
territoriaalsed nõuded |
Artiklid |
|
11. |
Territoriaalsuspõhimõte |
12. |
Otsevedu |
13. |
Näitused |
IV JAOTIS: |
päritolutõend |
Artiklid |
|
14. |
Üldised nõuded |
15. |
Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord |
16. |
Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 |
17. |
Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine |
18. |
Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel |
19. |
Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused |
20. |
Heakskiidetud eksportija |
21. |
Päritolutõendi kehtivus |
22. |
Transiidimenetlus |
23. |
Päritolutõendi esitamine |
24. |
Importimine osasaadetistena |
25. |
Päritolutõendi esitamisest vabastamine |
26. |
Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord |
27. |
Tõendavad dokumendid |
28. |
Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine |
29. |
Lahknevused ja vormistusvead |
30. |
Eurodes väljendatud summad |
V JAOTIS: |
Halduskoostöö kord |
Artiklid |
|
31. |
Vastastikune abistamine |
32. |
Päritolutõendi õigsuse kontroll |
33. |
Tarnija deklaratsiooni kontrollimine |
34. |
Karistused |
35. |
Vabatsoonid |
36. |
Erandid |
VI JAOTIS: |
Ceuta ja Melilla |
Artiklid |
|
37. |
Eritingimused |
VII JAOTIS: |
Ülemineku- ja lõppsätted |
Artiklid |
|
38. |
Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta |
39. |
Liited |
SISUJUHT |
|
LIITED |
|
1. LIIDE: |
Sissejuhatavad märkused käesoleva lisa loendi kohta |
2. LIIDE: |
Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse |
2A. LIIDE: |
Käesoleva lisa artikli 4 kohased erandid, mis puudutavad loendit päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse |
3. LIIDE: |
Liikumissertifikaadi vorm |
4. LIIDE: |
Kaubaarve deklaratsioon |
5A. LIIDE: |
Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta |
5B. LIIDE: |
Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta |
6. LIIDE: |
Teabesertifikaat |
7. LIIDE: |
Tooted, mille suhtes käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5 ei kohaldata |
8. LIIDE: |
Kalaooted, mille suhtes käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5 ajutiselt ei kohaldata |
9. LIIDE: |
Naaberarengumaad |
10. LIIDE: |
Tooted, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2, artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid peale 1. oktoobrit 2015 ja mille suhtes ei kohaldata käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5, artikli 6 lõiget 9 ja artikli 6 lõiget 12 |
11. LISA: |
Tooted, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2, artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid peale 1. jaanuari 2010 ja mille suhtes ei kohaldata käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5, artikli 6 lõiget 9 ja artikli 6 lõiget 12 |
12. LIIDE: |
Ülemeremaad ja -territooriumid |
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „valmistamine” — igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;
b) „materjal” — koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;
c) „toode” — valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
d) „kaup” — nii materjalid kui ka tooted;
e) „tolliväärtus” — kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;
f) „tehasehind” — hind, mida makstakse tehases asuva toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
g) „materjalide väärtus” — kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest asjaomasel territooriumil makstakse;
h) „päritolustaatusega materjalide väärtus” — mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus;
i) „lisandväärtus” — tehasehind miinus ühendusse või AKV riikidesse imporditud materjalide tolliväärtus;
j) „grupid” ja „rubriigid” — grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas lisas edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;
k) „klassifitseeritud” — osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki;
l) „saadetis” — tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;
m) „territooriumid” — territooriumid ja territoriaalveed;
n) „ÜMT” — 12. liites loetletud riigid ja territooriumid.
II JAOTIS
MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS
Artikkel 2
Üldised nõuded
1. Käesoleva määruse sätete kohaldamisel loetakse järgmised tooted I lisas loetletud AKV riikidest (käesoleva lisa kohaldamisel edaspidi „AKV riigid”) pärit toodeteks:
a) täielikult AKV riikides saadud või toodetud tooted käesoleva lisa artikli 3 tähenduses;
b) AKV riikides saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult AKV riikides saadud või toodetud, tingimusel et neid on AKV riikides piisavalt töödeldud käesoleva lisa artikli 4 tähenduses.
2. Lõike 1 kohaldamisel käsitletakse AKV riikide territooriume ühe territooriumina.
Kui päritolustaatusega tooted on valmistatud materjalist, mis on täielikult saadud või toodetud vähemalt kahes AKV riigis või mis on läbinud seal piisava töö või töötluse, loetakse nende toodete päritoluriigiks see AKV riik, kus toimus viimane töö või töötlus, tingimusel et see on ulatuslikum kui käesoleva lisa artiklis 5 kirjeldatu.
3. 10. ja 11. liites loetletud toodete puhul kohaldatakse lõiget 2 vastavalt alates 1. oktoobrist 2015 ja 1. jaanuarist 2010.
Artikkel 3
Täielikult saadud või toodetud tooted
1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult AKV riikides või ühenduses saadud või toodetud toodetena:
a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;
b) seal koristatud taimekasvatussaadused;
c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;
d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;
i) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;
ii) akvakultuuritooted, sh marikultuuritooted, tingimusel et kalad on seal sündinud ja kasvanud;
f) merekalapüügisaadused ja muud nende laevadega väljaspool territoriaalvett püütud saadused;
g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;
h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;
i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;
j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;
k) kõik kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a kuni j nimetatud saadustest või toodetest.
2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad” ja „nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:
a) mis on registreeritud liikmesriigis või AKV riigis;
b) mis sõidavad liikmesriigi või AKV riigi lipu all;
c) mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:
i) neist vähemalt 50 % kuulub AKV riigi või ühenduse liikmesriigi kodanikele või äriühingule
või
ii) nad kuuluvad äriühingule
— mille peakontor ja peamine tegevuskoht on AKV riigis või ühenduse liikmesriigis ning
— millest vähemalt 50 % kuulub AKV riigile või selle riigi avalik-õiguslikule isikule või selle riigi või liikmesriigi kodanikule.
3. Olenemata lõikest 2 nõustub ühendus AKV riigi taotluse korral käsitlema AKV riigi prahitud või liisitud laevu „nende laevadena”, mis kalastavad tema majandusvööndis, tingimusel et:
a) AKV riik pakkus ühendusele võimalust sõlmida kalastuskokkulepe, kuid ühendus ei võtnud seda pakkumist vastu;
b) komisjon on kinnitanud, et prahtimis- või liisinguleping annab sobiva võimaluse suurendada AKV riigi suutlikkust ise kalastada ja eelkõige muudab AKV riigi vastutavaks tema käsutusse pikemaks ajaks antud laeva meresõiduks ja äriks kasutamise eest.
Artikkel 4
Piisava töö või töötluse läbinud tooted
1. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, AKV riigis või ühenduses piisava töö või töötluse läbinuna, kui 2. liite loetelus või 2a liites esitatud tingimused on täidetud. Eelnimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesolevas määruses nimetatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada.
2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks loendis sätestatud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui:
a) nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast;
b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loetelus seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.
Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.
3.
a) Olenemata lõike 1 sätetest ja pärast seda, kui Vaikse ookeani piirkonna AKV riik on komisjonile esitanud eelteate, käsitatakse rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvaid töödeldud kalatooteid, mida on töödeldud või mis on valmistatud selles riigis asuvates maismaarajatistes selle riigi sadamas lossitud rubriiki 0302 või 0303 kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, artikli 2 kohaldamisel piisava töö või töötluse läbinuiks. Komisjonile saadetavasse teatesse märgitakse selle riigi kalandussektori arengueelised ning vajalik teave asjaomaste liikide, valmistatavate toodete ja kõnealuste koguste kohta.
b) Vaikse ookeani piirkonna AKV riik koostab punkti a rakendamise kohta ühendusele aruande hiljemalt kolme aasta jooksul pärast teadet.
c) Punkti a kohaldatakse ilma, et see piiraks Euroopa Liidus kehtivate sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kohaldamist, kalavarude tulemuslikuks kaitset ja jätkusuutlikku majandamist või ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise toetamist kõnealuses piirkonnas.
4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse, kui artiklis 5 ei ole sätestatud teisiti.
Artikkel 5
Ebapiisav töö või töötlus
1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 tingimused on täidetud või mitte:
a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel (õhutamine, laialilaotamine, kuivatamine, jahutamine, soola, vääveldioksiidi või mõne muu aine vesilahusesse panemine, kahjustatud osade eemaldamine jms toimingud);
b) lihtsad toimingud nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine), pesemine, värvimine, tükeldamine;
i) ümberpakkimine ning pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;
ii) tavaline klaas- või plastpudelitesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele ja muule sellisele kinnitamine ning igasugune muu tavaline pakendamine;
d) kaubatähiste, etikettide ja muude eristusmärkide kinnitamine tootele või selle pakendile;
e) üht või mitut sorti toodete tavaline segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega;
f) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;
g) kahe või enama punktides a kuni f loetletud toimingu kombinatsioon;
h) loomade tapmine.
i) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;
j) suhkru toonimine ja tükkipressimine; suhkru osaline või täielik jahvatamine;
k) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine.
2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki AKV riikides või ühenduses selle tootega läbi viidud toiminguid koos.
Artikkel 6
Päritolu kumulatsioon
Päritolu kumulatsioon seoses ÜMT ja ühendusega
1. Ühenduse või ÜMT päritolustaatusega materjale käsitletakse AKV riikidest pärinevate materjalidena, kui need sisalduvad seal valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et see ületab artiklis 5 kirjeldatu.
2. Ühenduses või ÜMTs toimunud tööd või töötlust käsitletakse AKV riikides toimununa, kui materjalid läbivad hiljem AKV riikides töö või töötluse mis on artiklis 5 osutatust ulatuslikum.
3. Otsustamaks, kas tooted pärinevad ÜMTst, kohaldatakse käesoleva lisa sätteid mutatis mutandis.
4. 10. ja 11. liites loetletud toodete puhul kohaldatakse käesoleva artikli sätteid vastavalt alles pärast 1. oktoobrit 2015 ja 1. jaanuarit 2010.
Päritolu kumulatsioon seoses Lõuna-Aafrikaga
5. Kui lõigete 6, 7, 8 ja 11 sätetest ei tulene teisiti, käsitletakse Lõuna-Aafrikast pärit materjale AKV riikidest pärit toodetena, kui need sisalduvad seal saadud või toodetud tootes, tingimusel et nad on läbinud artiklis 5 kirjeldatust ulatuslikuma töö või töötluse. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.
6. Lõike 5 põhjal päritolustaatuse saanud tooteid käsitletakse AKV riikidest pärinevate toodetena üksnes siis, kui seal lisandunud väärtus ületab valmistamiseks kasutatud Lõuna-Aafrikast pärinevate materjalide väärtuse. Vastasel korral käsitletakse kõnealuseid tooteid Lõuna-Aafrikast pärinevana. Päritolu määramisel ei võeta arvesse Lõuna-Aafrikast pärinevaid materjale, mis on AKV riikides läbinud piisava töö või töötluse.
7. Lõikes 5 sätestatud päritolu kumulatsiooni ei kohaldata 7., 10. ja 11. liites loetletud toodete suhtes.
8. Lõikes 5 sätestatud päritolu kumulatsiooni kohaldatakse 8. liites loetletud toodete suhtes alles siis, kui need tooted on Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arendus- ja koostöölepingu raames tollimaksudest vabastatud. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) kuupäeva, mil käesoleva lõike tingimused on täidetud.
9. Ilma et see piiraks lõigete 7 ja 8 kohaldamist, käsitletakse Lõuna-Aafrikas toimunud tööd või töötlust toimunuks mõnes teises Lõuna-Aafrika Tolliliidu (SACU) liikmesriigis, mis on AKVsse kuuluv riik, kui materjalid läbivad hiljem töö või töötluse selles teises SACU liikmesriigis.
10. Ilma et see piiraks lõigete 7 ja 8 kohaldamist, käsitletakse Lõuna-Aafrikas toimunud tööd või töötlust AKV riikide taotlusel AKV riikides toimununa, kui materjale töödeldakse hiljem mõnes AKV riigis piirkonna majandusliku integratsiooni lepingu raames.
11. Komisjon teeb otsuse AKV riikide taotluste kohta määruse (EMÜ) 2913/92 artiklites 247 ja 247a osutatud korras.
12. Lõikes 5 sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes siis, kui valmistamisel kasutatud Lõuna-Aafrika materjalid on omandanud päritolustaatuse käesolevas lisas sätestatutega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel. Lõigetes 9 ja 10 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada vaid siis, kui kohaldatakse käesolevas lisas sätestatud päritolureeglitega samaväärseid päritolureegleid.
Päritolu kumulatsioon seoses naaberarengumaadega
13. AKV riikide taotlusel käsitletakse materjale, mis pärinevad naaberarengumaalt, mis ei ole AKV riik ja mis kuulub ühtsesse geograafilisse tervikusse, AKV riikidest pärinevate materjalidena, kui need sisalduvad seal valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et:
— need on läbinud AKV riigis töö või töötluse, mis ületab artiklis 5 kirjeldatu.
— AKV riigid, ühendus ja muud asjaomased riigid on sõlminud vajalikku halduskorda käsitleva lepingu, mis tagab käesoleva lõike õige rakendamise.
Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi 3. või 16. gruppi klassifitseeritud tuunikalatoodete ega HSi rubriiki 1006 kuuluvate riisitoodete suhtes.
Otsustamaks, kas tooted pärinevad naaberarengumaalt, kohaldatakse käesoleva lisa sätteid.
16. Otsused AKV riikide taotluste kohta tehakse määruse (EMÜ) 2913/92 artiklites 247 ja 247a sätestatud korras. Neis otsustes määratakse kindlaks ka tooted, mille puhul ei ole käesoleva lõikega ettenähtud kumulatsioon lubatud.
Artikkel 7
Kvalifikatsiooniühik
1. Käesoleva lisa kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksuseks.
Järelikult:
a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;
b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesolevat lisa iga toote suhtes eraldi.
2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
Artikkel 8
Tarvikud, varuosad ja tööriistad
Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.
Artikkel 9
Komplektid
Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.
Artikkel 10
Kõrvalised tegurid
Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:
a) energia ja kütus;
b) sisseseade ja varustus;
c) masinad ja tööriistad;
d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu.
III JAOTIS
TERRITORIAALSED NÕUDED
Artikkel 11
Territoriaalsuspõhimõte
1. Käesoleva lisa II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused peavad AKV riikides olema pidevalt täidetud, kui artiklist 6 ei tulene teisiti.
2. Kui artiklist 6 ei tulene teisiti, tuleb AKV riikidest, ühendusest või ÜMTst pärinevaid ja mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega kaupu tagasitoomisel käsitleda päritolustaatuseta kaupadena, välja arvatud juhul, kui suudetakse tollile rahuldaval viisil tõendada, et:
a) tagasitoodud kaubad on needsamad, mis eksporditi; ning
b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.
Artikkel 12
Otsevedu
1. Käesoleva määrusega ettenähtud sooduskohtlemist võimaldatakse üksnes toodete suhtes, mis vastavad käesoleva lisa nõuetele ja mida veetakse artikli 6 kohaldamisel otse AKV riikide, ühenduse, ÜMT või Lõuna-Aafrika territooriumi vahel ning mis ei sisene ühelegi muule territooriumile. Ühe saadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muu territooriumi kaudu, vajaduse korral laadides seda kaupa ümber või ladustades ajutiselt kõnealusel territooriumil, tingimusel et see jääb transiit- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või pealelaadimise või muu kauba seisundi säilitamiseks vajaliku toimingu.
Päritolustaatusega tooteid võib vedada torujuhtme kaudu ka läbi mõne muu territooriumi kui AKV riigi või ühenduse territoorium.
2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades:
a) üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi; või
b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:
i) milles on täpne toodete kirjeldus;
ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ja vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid; ning
iii) mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis;
või
c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.
Artikkel 13
Näitused
1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse AKV riigist näitusele muusse kui artiklis 6 osutatud riiki ja müüakse pärast näitust ühendusse importimiseks, kohaldatakse importimisel käesoleva määruse sätteid, kui tõendatakse tolli rahuldaval viisil, et:
a) eksportija on toimetanud need tooted AKV riigist näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;
b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses asuvale isikule;
c) tooted on lähetatud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti; ning
d) näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.
2. Päritolutõend tuleb väljastada või koostada IV jaotise sätete kohaselt ja esitada impordiriigi tollile tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.
3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul jäävad kõnealused tooted tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
IV JAOTIS
PÄRITOLUTÕEND
Artikkel 14
Üldised nõuded
1. AKV päritolustaatusega toodete suhtes kohaldatakse ühendusse importimisel käesoleva määruse sätteid, kui esitatakse kas:
a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud 3. liites, või
b) artikli 19 lõikes 1 piiritletud juhtudel deklaratsioon, mille tekst on esitatud 4. liites ja mille eksportija esitab arvel, saatelehel või mõnel muul äridokumendil, milles kõnealuseid tooteid kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida (edaspidi „arvedeklaratsioon”).
2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse artiklis 25 piiritletud juhtudel käesoleva lisa kohaste päritolustaatusega toodete suhtes käesoleva määruse sätteid eespool kirjeldatud dokumentide esitamist nõudmata.
Artikkel 15
Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord
1. Liikumissertifikaadi EUR.1 annab ekspordiriigi toll välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.
2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mõlema näidised on esitatud 3. liites. Need vormid tuleb täita kooskõlas käesoleva lisa sätetega. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.
3. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija peab olema igal ajal valmis liikumissertifikaati EUR.1 väljaandva eksportiva AKV riigi tolli taotlusel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjakohaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva lisa nõuete täitmist.
4. Eksportiva AKV riigi toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 välja, kui asjakohaseid tooteid saab käsitleda AKV riikidest või mõnest muust artiklis 6 osutatud riigist pärinevate toodetena ja need vastavad käesoleva lisa muudele nõuetele.
5. Sertifikaadi väljastanud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva lisa nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Samuti tagab sertifikaati välja andev toll lõikes 2 nimetatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.
6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.
7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.
Artikkel 16
Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1
1. Olenemata artikli 15 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:
a) seda ei antud ekspordi ajal välja vea või tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või
b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.
2. Lõike 1 rakendamise eemärgil peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.
3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagantjärele alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.
4. Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine kanne:
„ISSUED RETROSPECTIVELY”
5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused”.
Artikkel 17
Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine
1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tollilt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.
2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine märge:
„DUPLICATE”
3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused”.
4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.
Artikkel 18
Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel
Kui päritolustaatusega tooted on AKV riigis või ühenduses tolli järelevalve all, on algupärast päritolutõendit võimalik asendada ühe või mitme liikumissertifikaadiga EUR.1, et toimetada kõik need tooted või osa neist AKV riikide või ühenduse piires mujale. Liikumissertifikaadi EUR.1 (liikumissertifikaatide EUR.1) asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.
Artikkel 19
Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused
1. Artikli 14 lõike 1 punktis b nimetatud arvedeklaratsiooni võib koostada:
a) volitatud eksportija artikli 20 tähenduses või
b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.
2. Arvedeklaratsiooni võib koostada juhul, kui asjakohaseid tooteid saab käsitleda AKV riikidest või mõnest muust artiklis 6 osutatud riigist pärinevate toodetena ja kui need vastavad käesoleva lisa muudele nõuetele.
3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva lisa muud nõuded on täidetud.
4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni nii, et kirjutab masinaga, tembeldab või trükib arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud 4. liites, kasutades üht selles liites esitatud keelelist versiooni ja järgides ekspordiriigi siseriiklikke õigusnorme. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada suurtähti.
5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Artiklis 20 määratletud heakskiidetud eksportijalt ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab ekspordiriigi tollile kirjalikult, et võtab endale iga tema andmeid sisaldava arvedeklaratsiooni eest täisvastutuse nii, nagu oleks ta nendele käsitsi alla kirjutanud.
6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.
Artikkel 20
Heakskiidetud eksportija
1. Ekspordiriigi toll võib lubada igal eksportijal, kes veab sageli käesoleva määruse sätetega hõlmatud tooteid, arvedeklaratsioonid ise koostada, olenemata asjakohaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas lisas ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.
2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.
3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.
4. Toll jälgib, kuidas heakskiidetud eksportija luba kasutab.
5. Toll võib loa igal ajal tühistada. Ta teeb seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil valesti.
Artikkel 21
Päritolutõendi kehtivus
1. Päritolutõend kehtib kümme kuud alates ekspordiriigis väljaandmise kuupäevast ja see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.
2. Päritolutõendid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 piiritletud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.
3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.
Artikkel 22
Transiidimenetlus
Kui tooted sisenevad sellisesse AKV riiki, mis ei ole nende päritolumaa, algab täiendav neljakuuline kehtivusaeg päevast, mil transiidiriigi toll kannab liikumissertifikaadi EUR.1 7. lahtrisse:
— sõna „transiit”;
— transiidiriigi nime;
— ametliku templi, mille näidis on eelnevalt esitatud komisjonile artikli 31 kohaselt, ning
— nende märgete kuupäeva.
Artikkel 23
Päritolutõendi esitamine
Päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele selles riigis sätestatud korras. Nimetatud tolliasutused võivad nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva määruse sätete kohaldamiseks ettenähtud tingimustele.
Artikkel 24
Importimine osasaadetistena
Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta ühekordne päritolutõendi esimese kaubasaadetise importimisel.
Artikkel 25
Päritolutõendi esitamisest vabastamine
1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva lisa nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.
2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.
3. Lisaks sellele ei tohi selliste toodete koguväärtus väikepakendite puhul ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.
Artikkel 26
Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord
1. Artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 1 kohaldamisel tõendatakse teistest AKV riikidest, ühendusest või ÜMTst tulevate materjalide käesoleva lisa kohast päritolustaatust liikumissertifikaadiga EUR.1 või tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud 5a liites ja mille eksportija esitab selles riigis või ÜMTs, kust materjalid tulevad.
2. Artikli 2 lõike 2 ning artikli 6 lõigete 2 ja 9 kohaldamisel tõendatakse teistes AKV riikides, ühenduses, ÜMTs või Lõuna-Aafrikas toimunud tööd või töötlust tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva lisa 5b liites ja mille eksportija esitab selles riigis või ÜMTs, kust materjalid tulevad.
3. Tarnija esitab iga materjalisaadetise kohta eraldi deklaratsiooni seda saadetist käsitleval kaubaarvel või selle lisas või saatelehel või mõne muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida.
4. Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil.
5. Tarnija deklaratsioon tuleb allkirjastada käsitsi. Kui arve ja tarnija deklaratsioon koostatakse arvuti abil, ei pea deklaratsiooni siiski käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on kindlaks määratud viisil, mis rahuldab tolli selles riigis, kus deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi toll võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused.
6. Tarnija deklaratsioonid esitatakse sellele eksportiva AKV riigi pädevale tolliasutusele, kellel paluti välja anda liikumissertifikaat EUR.1.
7. Enne käesoleva määruse jõustumist AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa 1. protokolli artikli 26 kohaselt koostatud tarnija deklaratsioonid ja väljaantud teabesertifikaadid jäävad kehtima.
Artikkel 27
Tõendavad dokumendid
Artikli 15 lõikes 3 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid saab käsitleda AKV riigist või mõnest muust artiklis 6 osutatud riigist pärinevana ja et need vastavad käesoleva lisa muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:
a) otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises;
b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja on välja antud või koostatud AKV riigis või mõnes muus artiklis 6 osutatud riigis, kus neid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;
c) dokumendid, mis tõendavad materjalide tööd või töötlust AKV riikides, ühenduses või ÜMTs ja on välja antud või koostatud AKV riigis, ühenduses või ÜMTs, kus neid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;
d) kasutatud materjalide päritolustaatust tõendavad liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis on välja antud või koostatud AKV riikides või mõnes muus artiklis 6 osutatud riigis käesoleva lisa kohaselt.
Artikkel 28
Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine
1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 15 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.
2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 19 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.
3. Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 15 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.
4. Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.
Artikkel 29
Lahknevused ja vormistusvead
1. Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.
2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.
Artikkel 30
Eurodes väljendatud summad
1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 19 lõike 1 punkti b ja artikli 25 lõike 3 kohaldamise eesmärgil igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad AKV riikide, liikmesriikide ning artiklis 6 nimetatud teiste riikide või territooriumide omavääringus.
2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 19 lõike 1 punkti b või artikli 25 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summadele.
3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Komisjon teatab vastavad summad asjaomastele riikidele.
4. Riigid võivad eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.
5. Komisjon vaatab eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub komisjon asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.
V JAGU
HALDUSKOOSTÖÖ KORD
Artikkel 31
Vastastikune abistamine
1. AKV riigid saadavad komisjonile kasutatavate templijäljendite näidised ja nende tolliasutuste aadressid, kes on pädevad väljastama liikumissertifikaate EUR.1 ning neid sertifikaate ja arvedeklaratsioone hiljem kontrollima.
Liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone võetakse sooduskohtlemise võimaldamiseks vastu alates kuupäevast, mil komisjon saab kõnealuse teabe kätte.
Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile.
2. Et tagada käesoleva lisa õige kohaldamine, aitavad ühendus, ÜMT ja AKV riigid üksteisel pädevate tolliasutuste kaudu kontrollida liikumissertifikaatide EUR.1, arvedeklaratsioonide ja tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud andmete õigsust.
Ametiasutused, kelle poole pöördutakse, esitavad vajaliku teabe tingimuste kohta, mille alusel toode on valmistatud, eelkõige tingimuste kohta, mille alusel on asjaomastes AKV riikides, liikmesriikides ja ÜMTs järgitud päritolureegleid.
Artikkel 32
Päritolutõendi õigsuse kontroll
1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva lisa muude nõuete täitmises.
2. Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Järelkontrollitaotluse põhjendusena edastatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.
3. Kontrolli viib läbi ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.
4. Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.
5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas dokumendid on ehtsad, kas asjakohaseid tooteid võib käsitleda AKV riikidest või mõnest muust artiklis 6 osutatud riigist pärinevana ja kas need vastavad käesoleva lisa muudele nõuetele.
6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.
7. Kui kontrollimisest või muust olemasolevast teabest nähtub, et käesoleva lisa sätteid on rikutud, tuleb asja vajaliku kiirusega uurida, et selliseid rikkumisi tuvastada ja ära hoida.
Artikkel 33
Veendumine tarnija deklaratsiooni õigsuses
1. Tarnija deklaratsioone võib kontrollida pisteliselt või siis, kui impordiriigi tollil on põhjust kahelda nende dokumentide ehtsuses või asjakohaste materjalide tegelikku päritolu käsitleva teabe õigsuses või terviklikkuses.
2. Tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostamisriigi toll annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud 6. liites. Teise võimalusena võib tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et deklaratsiooni koostamisriigi tolli väljaantud teabesertifikaadi esitaks eksportija.
Teabesertifikaadi välja andnud tolliasutus säilitab selle koopiat vähemalt kolm aastat.
3. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selguma, kas materjalide staatust käsitlev deklaratsioon on õige.
4. Kontrollimiseks säilitavad tarnijad nii deklaratsiooni sisaldava dokumendi koopiat kui ka kõiki vajalikke tõendeid materjalide tegeliku staatuse kohta vähemalt kolm aastat.
5. Tarnija deklaratsiooni koostamisriigi tollil on õigus nõuda mis tahes tõendeid või teha mis tahes kontrollimisi, mida nad peavad vajalikuks, et veenduda tarnija deklaratsiooni õigsuses.
6. Kõiki liikumissertifikaate EUR.1 või arvedeklaratsioone, mis on välja antud või koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks.
Artikkel 34
Karistused
Karistus määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.
Artikkel 35
Vabatsoonid
1. Võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi või tarnija deklaratsiooni alusel kaubastatavaid tooteid, mida vedamise käigus hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei asendata muude kaupadega ega tehta nendega muid toiminguid kui neid, mis on ette nähtud, et vältida kaupade riknemist.
2. Erandina lõikest 1 annab pädev tolliasutus eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1, kui päritolustaatusega tooted imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja neid käideldakse või töödeldakse seal ning kui see käitlus või töötlemine on kooskõlas käesoleva lisa sätetega.
Artikkel 36
Erandid
1. Komisjon võib omal algatusel või soodustatud riigi taotlusel lubada soodustatud riigile ajutise erandi käesoleva lisa sätetest, kui
a) sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita käesoleva lisaga ettenähtud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis, või
b) soodustatud riik vajab käesoleva lisaga ettenähtud päritolustaatuse saamise reeglite täitmise ettevalmistamiseks aega.
2. Selline ajutine erand kehtib nii kaua, kui eksisteerib erandi aluseks olnud sisemiste või väliste asjaolude mõju, või seni, kui soodustatud riik suudab reegleid täita.
3. Eranditaotlus esitatakse komisjonile kirjalikult. Taotluses tuleb esitada lõikes 1 osutatud põhjendus, milleks erandit soovitakse, ning sellele tuleb lisada asjakohased tõendavad dokumendid.
4. Käesoleva artikli kohased meetmed võetakse määruse (EÜ) nr 2913/92 artiklites 247 ja 247a osutatud korras.
Ühendus kiidab heaks kõik AKV riikide taotlused, mis on käesoleva artikli kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud ja millest ei saa mõnele ühenduse väljakujunenud majandusharule tuleneda suurt kahju.
VI JAOTIS
CEUTA JA MELILLA
Artikkel 37
Eritingimused
1. Käesolevas lisas kasutatav mõiste „ühendus” ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste „ühendusest pärinevad tooted” ei hõlma Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid.
2. Otsustamisel, kas Ceutasse ja Melillasse importimisel võib tooteid käsitleda AKV riikidest pärinevana, kohaldatakse käesoleva lisa sätteid mutatis mutandis.
3. Kui täielikult Ceutast, Melillast või ühendusest saadud tooteid töödeldakse AKV riikides, käsitletakse neid täielikult AKV riikidest saaduna.
4. Ceutas, Melillas või ühenduses toimunud tööd või töötlust käsitletakse AKV riikides toimununa, kui materjalid läbivad edasise töö või töötluse AKV riikides.
5. Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 rakendamisel ei käsitata töö või töötlusena artiklis 5 kirjeldatud ebapiisavaid toiminguid.
6. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.
VII JAOTIS
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 38
Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta
1. Kümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest võib käesoleva määruse sätteid kohaldada kauba suhtes, mida eksporditakse mõnest 1. lisas nimetatud piirkonnast või riigist ja millega on kaasas AKV-ELi partnerluslepingu V lisale lisatud protokolli nr 1 artikli 15 kohaselt välja antud liikumissertifikaat EUR 1.
2. Käesoleva määruse sätteid võib kohaldada 1. lisas nimetatud piirkondadest või riikidest eksporditud kaupade suhtes, mis vastavad käesoleva lisa sätetele ja on käesoleva lisa jõustumise päeval kas teel või on ajutiselt ladustatud ühenduses tollilaos või vabatsoonis, kui impordiriigi tollile esitatakse kümne kuu jooksul alates kõnealusest kuupäevast kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille on tagantjärele välja andnud ekspordiriigi toll, ja dokumendid, millest nähtub, et kaupu on veetud käesoleva lisa artikli 12 kohaselt otse.
Artikkel 39
Liited
Käesoleva lisa liited moodustavad selle lahutamatu osa.
1. liide
Sissejuhatavad märkused käesoleva lisa loendi kohta
Märkus 1:
Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitleda piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva lisa artikli 4 tähenduses.
Märkus 2:
1. |
Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on 3. või 4. veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. |
2. |
Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on 2. veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse 3. või 4. veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse 1. veergu koondatud rubriiki. |
3. |
Kui loendis on erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida 3. või 4. veeru asjakohane reegel käsitleb. |
4. |
Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii kolmandas kui ka neljandas veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmanda veeru reeglit. |
Märkus 3:
1. |
Käesoleva lisa artikli 4 sätteid, mis käsitlevad päritolustaatuse omandanud tooteid, mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on omandatud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus ühenduse või AKV riikide tehases. |
Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex72 24 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”. Kui nimetatud sepis on sepistatud ühenduses valmistatud päritolustaatuseta valandist, on kõnealune sepis juba omandanud päritolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex72 24 kohta. Mootori väärtuse arvutamisel võib eelvormitud terast käsitleda päritolustaatusega tootena, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases või mõnes muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. |
2. |
Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse, kuid sellest väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas. |
3. |
Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegel näeb ette, et kasutada võib „mis tahes rubriigi materjale”, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi … materjalidest” tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, mille kirjeldus erineb loendi 2. veerus esitatud tootekirjeldusest. |
4. |
Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. |
Rubriikidesse 5208 kuni 5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutada tuleb mõlemaid; kasutada võib kas üht, teist või mõlemat. |
5. |
Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.3 tekstiilide kohta.) |
Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. |
Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähteaine tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas järgus — see tähendab kiu kujul. |
6. |
Kui loendi reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat väärtust, ei tohi neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat esitatud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ühegi materjali väärtus ületada tema suhtes kohaldatavat protsendimäära. |
Märkus 4:
1. |
Loetelus kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude. |
2. |
Mõiste „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101 kuni 5105 kuuluvat lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarva, rubriikidesse 5201 kuni 5203 kuuluvat puuvillakiudu ja rubriikidesse 5301 kuni 5305 kuuluvaid muid taimseid kiude. |
3. |
Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50 kuni 63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. |
4. |
Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501 kuni 5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või nende jäätmeid. |
Märkus 5:
1. |
Kui teatava toote puhul viidatakse loendis käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi 3. veerus ettenähtud tingimusi ühegi selle toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui need materjalid ei moodusta ühtekokku rohkem kui 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka 5. märkuse punkte 3 ja 4.) |
2. |
Märkuse 5 punktis 1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: — siid, — vill, — loomakarvad, — loomavill, — hobusejõhv, — puuvill, — paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, — lina, — kanep, — džuut ja muud niintekstiilkiud, — sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, — kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, — sünteesfilamentkiud, — tehisfilamentkiud, — elektrit juhtiv filamentkiud, — polüpropüleenstaapelkiud, — polüesterstaapelkiud, — polüamiidstaapelkiud, — polüakrüülnitriilstaapelkiud, — polüimiidstaapelkiud, — polütetrafluoroetüleenstaapelkiud, — polüfenüülsulfiidist valmistatud sünteesstaapelkiud, — polüvinüülkloriidist valmistatud sünteesstaapelkiud, — muud sünteesstaapelkiud, — viskoosstaapelkiud, — muud tehisstaapelkiud, — mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüeetrilõike, — mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüestrilõike, — rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, — muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. |
Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiud, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), moodustada kuni 10 % lõnga massist. |
Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapelkiudlõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), või villane lõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende kahe segu moodustada kuni 10 % riide massist. |
Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki liigitatud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng ise on segatoode. |
Kui kõnealune taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali, mistõttu selline taftingriie on segatoode. |
3. |
Toodete puhul, mis sisaldavad „painduvaid polüeetrilõike sisaldavat mähitud või mähkimata polüuretaanlõnga”, on kõnealune piirmäär selle lõnga suhtes 20 %. |
4. |
Toodete puhul, mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või südamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele liimiga, on kõnealune piirmäär selliste ribade suhtes 30 %. |
Märkus 6:
1. |
Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis tähistatud käesolevale sissejuhatavale märkusele viitava joonealuse märkusega, võib kasutada tekstiilkaunistusi ja -manuseid, mis ei vasta loendi 3. veerus asjakohaste valmistoodete suhtes ettenähtud reeglile, kui nende mass ei ületa 10 % kõikide sisalduvate tekstiilmaterjalide kogumassist. Tekstiilkaunistused ja -manused on need, mis on liigitatud gruppidesse 50 kuni 63. Voodrit ega vaheriiet ei käsitleta kaunistuste või manustena. |
2. |
Muust materjalist kui tekstiilist kaunistused ja -manused või muud kasutatud materjalid, mis sisaldavad tekstiili, ei pea vastama 3. veeru nõuetele, isegi kui need ei kuulu 3. märkuse punkti 5 kohaldamisalasse. |
3. |
Märkuse 3 punkti 5 kohaselt võib päritolustaatuseta muust materjalist kui tekstiilist kaunistusi ja -manuseid või muid tekstiilisisalduseta tooteid siiski vabalt kasutada, kui neid ei saa valmistada 3. veerus loetletud materjalidest. Näiteks, ( 19 ) kui loendi reegel ütleb, et teatava tekstiileseme, näiteks pluusi puhul tuleb kasutada lõnga, ei välista see metallesemete, näiteks nööpide kasutamist, sest neid ei saa valmistada tekstiilist. |
4. |
Protsendireegli kohaldamisel tuleb sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse leidmisel arvesse võtta kaunistuste ja manuste väärtust. |
Märkus 7:
1. |
Rubriikides ex27 07, 2713 kuni 2715, ex29 01, ex29 02 ja ex34 03 nimetatud eritöötlused on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine ( 20 ); c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine; |
2. |
Rubriikide 2710, 2711 ja 2712 kohaldamisel on eritöötlused järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (20) ; c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine; j) üksnes rubriiki ex27 10 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266–59 T meetod); k) üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v. a filtreerimine; l) üksnes rubriiki ex27 10 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on rohkem kui 20 baari ja temperatuuril vähemalt 250 °C, kasutades muid kui väävlitustavaid katalüsaatoreid, kusjuures vesinik on keemilises reaktsioonis aktiivne. Rubriiki ex27 10 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m) üksnes rubriiki ex27 10 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n) üksnes rubriiki ex27 10 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; |
3. |
Rubriikides ex27 07, 2713 kuni 2715, ex29 01, ex29 02 ja ex34 03 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. |
2. liide
Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse
Käesolev määrus ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva määruse muid osi.
HS rubriigi nr |
Toote kirjeldus |
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse |
|
(1) |
(2) |
(3) või (4) |
|
Grupp 01 |
Elusloomad |
Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
Grupp 02 |
Liha ja söödav rups |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 1 ja 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex grupp 03 |
Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud, v.a |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
0304 |
Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast |
|
0305 |
Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast |
|
ex03 06 |
Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast |
|
ex03 07 |
Limused, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 04 |
Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
0403 |
Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, lõhna- või maitselisandiga või ilma, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud — kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) peavad juba olema päritolustaatusega; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 05 |
Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 5 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex05 02 |
Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad |
Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine |
|
Grupp 06 |
Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad grupi 6 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 07 |
Köögivili ning söödavad juured ja mugulad |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 7 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
Grupp 08 |
Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinna väärtusest |
|
ex grupp 09 |
Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 9 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
0901 |
Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; kohvisisaldusega kohviasendajad |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
|
0902 |
Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
|
ex09 10 |
Vürtsisegud |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
|
Grupp 10 |
Teravili |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 10 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex grupp 11 |
Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex11 06 |
Jahu ja pulber rubriiki nr 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest |
Rubriiki nr 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine |
|
Grupp 12 |
Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 12 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
1301 |
Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) |
Tootmine, milles kõigi kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi ületada 50 % toote tehasehinnast. |
|
1302 |
Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar-agar jm taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: |
||
– Taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte: |
Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
Grupp 14 |
Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 14 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex grupp 15 |
Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
1501 |
Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv |
||
– Kondi- ja jäägirasv |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid |
||
– Muud |
Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist |
||
1502 |
Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv: |
||
– Kondi- ja jäägirasv |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
1504 |
Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: |
||
– Tahked fraktsioonid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 1504 kuuluvast materjalist |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 ja 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
ex15 05 |
Rafineeritud lanoliin |
Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast |
|
1506 |
Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt modifitseerimata: |
||
– Tahked fraktsioonid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 1506 kuuluvast materjalist |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
1507– 1515 |
Taimeõlid ja nende fraktsioonid: |
||
– soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
– tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid |
Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
1516 |
Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud — kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. |
|
1517 |
Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest või õlidest või käesolevasse gruppi kuuluvate mitmesuguste rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriiki 1516 kuuluvad toidurasvad ja -õlid või nende fraktsioonid: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppide 2 ja 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud — kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. |
|
ex grupp 16 |
Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest; välja arvatud: |
Tootmine gruppi 1 kuuluvatest loomadest |
|
1604 ja 1605 |
Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad; Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 17 |
Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex17 01 |
Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul; lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
1702 |
Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: |
||
– keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 1702 kuuluvast materjalist |
||
– muu suhkur tahkel kujul, lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõigil kasutatavatel materjalidel peab juba olema päritolustaatus |
||
ex17 03 |
Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
1704 |
Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 18 |
Kakao ja kakaotooted |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
1901 |
Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 40 massi % arvestatuna täiesti rasvavabalt, mujal nimetamata; rubriikides 0401–0404 nimetatud toiduainetest mujal nimetamata tooted, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 massi %, arvestatuna täiesti rasvavabalt: |
||
– linnaseekstrakt |
Tootmine grupi 10 teraviljast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
||
1902 |
Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte; |
||
– mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
– mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad üle 20 % |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) peavad olema täielikult saadud või toodetud — kõik kasutatavad gruppide 2 ja 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
||
1903 |
Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis |
|
1904 |
Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil töödeldud teravili (v.a teramais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a püüli- ja lihtjahu), mujal nimetamata: |
Tootmine: — materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 1806 — mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu ja selle saadused ning kõva mais) peavad olema täielikult saadud või toodetud (1); — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
1905 |
Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms |
Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a gruppi 11 kuuluvad materjalid |
|
ex grupp 20 |
Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, pähklid või köögiviljad peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex20 01 |
Jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex20 04 ja ex20 05 |
Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
2006 |
Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatuna (nõrutatud ja kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
2007 |
Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex20 08 |
– pähklid magusaine- või piirituselisandita |
Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast |
|
– maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
– muud, välja arvatud puuviljad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurus või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
||
2009 |
Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 21 |
Mitmesugused toiduained; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
2101 |
Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kogu kasutatav sigur peavad olema täielikult saadud või toodetud. |
|
2103 |
Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: |
||
– kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada |
||
– sinepipulber ja valmissinep |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
||
ex21 04 |
Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2002-2005 kuuluvad töödeldud või konserveeritud köögiviljad |
|
2106 |
Mujal nimetamata toiduvalmistised |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 22 |
Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõik viinamarjad ja nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
2202 |
Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magusaine- või maitse- või lõhnaainelisandiga, jm karastusjoogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast; — kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) peavad juba olema päritolustaatusega |
|
2207 |
Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega |
Tootmine: — materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 2207 või 2208, — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust |
|
2208 |
Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid |
Tootmine: — materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 2207 või 2208, — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust |
|
ex grupp 23 |
Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex23 01 |
Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kalast, vähkidest, limustest vm veeselgrootutest |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 ja 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex23 03 |
Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega üle 40 % massist |
Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex23 06 |
Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
2309 |
Loomasöödana kasutatavad valmistised |
Tootmine, mille puhul: — kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim peab juba olema päritolustaatusega ning — kõik kasutatavad grupi 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
ex grupp 24 |
Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 24 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud |
|
2402 |
Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, manillasigarid, sigarillod ja sigaretid |
Tootmine, mille puhul vähemalt 70 % kasutatava rubriiki 2401 kuuluva töötlemata tubaka või tubakajäätmete massist peab juba olema päritolustaatusega |
|
ex24 03 |
Suitsetamistubakas |
Tootmine, mille puhul vähemalt 70 % kasutatava rubriiki 2401 kuuluva töötlemata tubaka või tubakajäätmete massist peab juba olema päritolustaatusega |
|
ex grupp 25 |
Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex25 04 |
Süsinikuga rikastatud puhastatud ja jahvatatud looduslik kristalliline grafiit |
Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhastamine ja jahvatamine. |
|
ex25 15 |
Saetud vm viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni 25 cm |
Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõikamine saagimise teel vm viisil. |
|
ex25 16 |
Saetud vm viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega kuni 25 cm |
Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine saagimise teel vm viisil. |
|
ex25 18 |
Kaltsineeritud dolomiit |
Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine |
|
ex25 19 |
Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnetiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnetiiti) võib siiski kasutada |
|
ex25 20 |
Stomatoloogiline kips |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex25 24 |
Looduslikud asbestikiud |
Tootmine asbesti kontsentraadist |
|
ex25 25 |
Vilgupulber |
Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine |
|
ex25 30 |
Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad |
Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine |
|
Grupp 26 |
Maagid, räbu ja tuhk |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 27 |
Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex27 07 |
Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
ex27 09 |
Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid |
Bituumenainete kuivutmine |
|
2710 |
Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid; mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid; |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (3) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
2711 |
Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (3) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
2712 |
Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (3) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
2713 |
Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
2714 |
Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
2715 |
Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, mineraaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituumenisegud (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen) |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2), või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
ex grupp 28 |
Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex28 05 |
„Mischmetall” |
Tootmine elektrolüüsi või termilise töötlemise abil, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex28 11 |
Vääveltrioksiid |
Tootmine vääveldioksiidist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex28 33 |
Alumiiniumsulfaat |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex28 40 |
Naatriumperboraat |
Tootmine dinaatriumtetraboraatpentahüdraadist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 29 |
Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex29 01 |
Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
ex29 02 |
Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen, ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
ex29 05 |
Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 2905 kuuluvast materjalist. Käesoleva rubriigi metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
2915 |
Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeenanhüdriidid, peroksiidid ja peroksohapped; nende halogeenimis-, sulfoonimis-, nitreerimis- ja nitroosimissaadused |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2915 ja 2916 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex29 32 |
– Sise-eetrid ja nende halogeenimis-, sulfoonimis-, nitreerimis- ja nitroosimissaadused |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2909 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
– Tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning nende halogeenimis-, sulfoonimis-, nitreerimis- ja nitroosimissaadused |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
2933 |
Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te) |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2932 ja 2933 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
2934 |
Nukleiinhapped ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2932, 2933 ja 2934 materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 30 |
Farmaatsiatooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
|
3002 |
Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid ja muud verefraktsioonid ning modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted: |
||
– Vähemalt kahest ravi või profülaktika otstarbel segatud komponendist koosnevad tooted või samaotstarbelised segamata tooted mõõdetud annustena või jaemüügiks pakendatuna |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– Muud: |
|||
– – inimveri |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– – ravi või profülaktika otstarbel töödeldud loomaveri |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– – verefraktsioonid, v.a antiseerumid, hemoglobiin, vere- ja seerumglobuliinid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– – hemoglobiin, vereglobuliinid ja seerumglobuliinid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– – muu |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3002 kuuluvast materjalist. Siinkirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
3003 ja 3004 |
Ravimid (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 kaubad): |
||
– Rubriiki 2941 kuuluvast amikatsiinist saadud tooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Muid rubriigi 3003 või 3004 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Muid rubriigi 3003 või 3004 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
ex grupp 31 |
Väetised; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex31 05 |
Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toimeainetest: lämmastik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg, v.a: — naatriumnitraat — kaltsiumtsüaanamiid — kaaliumsulfaat — magneesiumkaaliumsulfaat |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 32 |
Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex32 01 |
Tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid |
Tootmine taimse päritoluga parkaineekstraktidest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3205 |
Värvlakid; nendel põhinevad käesoleva grupi märkuses 3 nimetatud valmistised (4) |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 materjalid. Muid rubriigi 3205 materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 33 |
Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja hügieenitooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3301 |
Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh käesoleva rubriigi mõnda muusse „rühma” (5) kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rühma kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 34 |
Seep, pindaktiivsed orgaanilised ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvaha, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex34 03 |
Määrdeained, mis sisaldavad alla 70 % massist toornaftat või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid |
Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (2) või Muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
|
3404 |
Tehisvaha ja vahavalmistised: |
||
– mis põhinevad parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
||
– Muud |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, välja arvatud: — hüdrogeenitud õlid, mis on rubriiki 1516 kuuluva vaha omadustega, — rubriiki 3823 kuuluva vaha omadustega määramata keemilise koostisega rasvhapped või tööstuslikud rasvalkoholid; — rubriigi 3404 materjalid Neid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 35 |
Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3505 |
Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: |
||
– Eeterdatud ja esterdatud tärklis |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3505 kuuluvast materjalist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv materjal |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex35 07 |
Mujal nimetamata ensüümpreparaadid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 36 |
Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 37 |
Foto- ja kinokaubad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3701 |
Valgustamata valgustundlikud fotoplaadid ja lamefilmid mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiilmaterjalid; valgustamata valgustundlik kiirfotolamefilm, pakendatud või pakendamata: |
||
– Pakendatud värvilised kiirfotofilmid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 3701 või 3702. Muid rubriigi 3702 materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 3701 või 3702. Muid rubriigi 3701 või 3702 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast; |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
3702 |
Valgustamata valgustundlikud fotofilmid rullides, mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiilmaterjalid; valgustamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 3701 või 3702 |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3704 |
Fotoplaadid, -filmid, -paber, -papp ja -tekstiil, valgustatud, kuid ilmutamata |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui rubriigid 3701–3704 |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 38 |
Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex38 01 |
– Kolloidgrafiit õlisuspensioonina ja poolkolloidgrafiit; süsinikupastad elektroodidele |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
– Grafiidipasta, mis on grafiidi ja mineraalõlide segu ning sisaldab rohkem kui 30 % massist grafiiti |
Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriigi 3403 materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex38 03 |
Rafineeritud tallõli |
Toortallõli rafineerimine |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex38 05 |
Puhastatud sulfaattärpentin |
Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või rafineerimise teel |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex38 06 |
Estervaigud |
Tootmine vaikhapetest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex38 07 |
Puupigi (puutõrvapigi) |
Puutõrva destilleerimine |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
3808 |
Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaatorid, desinfektsioonivahendid jms tooted jaemüügivormis või -pakendis või valmististe või kaubaartiklitena (nt väävlipael, -tahid või -küünlad, kärbsepaber) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toodete tehasehinnast |
|
3809 |
Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid jm tekstiili-, paberi-, naha- vms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toodete tehasehinnast |
|
3810 |
Metallpindade dekapeerimissegud; jooteräbustid jm pehme- ja kõvajoodisjootmise ning keevitamise abiained; pehme- ja kõvajoodisjootmisel ning keevitamisel kasutatavad metalli- ja muud pulbrid; keevituselektroodide ja -varraste täidis- ja kattesegud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toodete tehasehinnast |
|
3811 |
Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud mineraalõlide (k.a bensiin) ning mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid: |
||
– Määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriigi 3811 materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
3812 |
Kautšuki vulkaniseerimiskiirendid; mujal nimetamata plasti- ja kummikompaundi plastifikaatorid; antioksüdandid ja muud plasti- ja kummikompaundi stabilisaatorid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3813 |
Valmistised ja laengud tulekustutite jaoks; laetud tulekustutusgranaadid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3814 |
Mujal nimetamata orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid; värvi- ja lakieemaldusvahendid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3818 |
Elektroonikas kasutatavad legeeritud keemilised elemendid ketaste, vahvlite vms kujul; elektroonikas kasutatavad legeeritud keemilised ühendid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3819 |
Pidurivedelikud jm hüdraulilise jõuülekande vedelikud, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid või sisaldavad neid alla 70 % massist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3820 |
Antifriisid ja jäätumisvastased vedelikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3822 |
Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal, diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
3823 |
Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid: |
||
– Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
– Tööstuslikud rasvalkoholid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 3823 kuuluvast materjalist |
||
3824 |
Valuvormide ja -kärnide sideained; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: |
||
– Järgmised käesolevasse rubriiki kuuluvad tooted: – – Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad looduslikel vaikudel põhinevad sideained – – Nafteenhapped ning nende vees lahustumatud soolad ja nende estrid – – Sorbitool, v.a rubriiki 2905 kuuluv – – Naftasulfonaadid, v.a leelismetall-, ammoonium- ja etanoolamiinnaftasulfonaadid; bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tiofeenitud sulfohapped ja nende soolad – – Ioonvahetid – – Elektronlampide getterid – – Leeliseline raudoksiid gaasipuhastuseks – – Koksigaasi puhastamisel saadud ammoniaagivesi ja ammendatud oksiidkatalüsaator – – Sulfonafteenhapped, nende vees lahustumatud soolad ja nende estrid – – Puskari- ja kondiõli – – Segud erinevate anioonidega sooladest – – Želatiinil põhinevad kopeerimispastad, paber- või tekstiilalusel või mitte |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
3901– 3915 |
Plastid algkujul, plastijäätmed, -lõikmed ja -jäägid; välja arvatud rubriikide ex39 07 ja 3912 tooted, mille kohta on reeglid sätestatud allpool: |
||
– Liitumishomopolümerisatsiooni saadused, milles üks monomeer moodustab kogu polümeerimassist üle 99 % |
Tootmine, mille puhul: — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast; — kõigi kasutatavate grupi 39 materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (6) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 39 materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (6) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
ex39 07 |
– Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist valmistatud kopolümeer |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Samasse rubriiki klassifitseeritud materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast (6) |
|
– Polüester |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 39 materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja/või tootmine tetrabroom(bisfenool A)polükarbonaadist |
||
3912 |
Mujal nimetamata tselluloos ja selle keemilised derivaadid algkujul |
Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate tootega samasse gruppi kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
|
3916– 3921 |
Plastist pool- ja valmistooted; välja arvatud rubriikide ex39 16, ex39 17, ex39 20 ja ex39 21 tooted, mille kohta on reeglid sätestatud allpool: |
||
– Lehtplasttooted, mida on töödeldud rohkem kui pindmiselt või mis on lõigatud muul viisil kui ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) tükkideks; muud tooted, mida on töödeldud rohkem kui pindmiselt |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 39 materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
– Muud: |
|||
– – Liitumishomopolümerisatsiooni saadused, milles üks monomeer moodustab kogu polümeerimassist üle 99 % |
Tootmine, mille puhul: — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast; — kõigi kasutatavate grupi 39 materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (6) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
– – Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 39 materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (6) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
ex39 16 ja ex39 17 |
Profiilvormid ja torud |
Tootmine, mille puhul: — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast; — kõikide kasutatavate tootega samasse gruppi kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
ex39 20 |
– Ionomeerlehed ja -kiled |
Tootmine termoplastsest osasoolast, mis kujutab endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja naatriumiioonidega) osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
– Regenereeritud tselluloosist, polüamiididest või polüetüleenist lehed |
Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate tootega samasse gruppi kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
||
ex39 21 |
Metallitatud plastkiled |
Tootmine üliläbipaistvast polüesterkilest paksusega alla 23 mikroni (7) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
3922– 3926 |
Plasttooted |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 40 |
Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex40 01 |
Lamineeritud kreppkummitahvlid kingade valmistamiseks |
Loodusliku kautšuki lehtede lamineerimine |
|
4005 |
Vulkaniseerimata kautšukisegud algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena |
Tootmine, mille puhul kõikide teiste kasutatavate materjalide koguväärtus peale loodusliku kautšuki ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
4012 |
Kummist protekteeritud või kasutatud õhkrehvid; kummist täis- või padjandrehvid, vahetatavad kummist protektorid ja pöiavööd: |
||
– Kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid |
Kasutatud rehvide protekteerimine |
||
– Muud |
Tootmine mis tahes rubriigi materjalist, v.a rubriikide 4011 ja 4012 materjal |
||
ex40 17 |
Kõvakummist tooted |
Tootmine kõvakummist |
|
ex grupp 41 |
Toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex41 02 |
Lamba ja talle villata toornahad |
Villa eemaldamine villaga kaetud lamba- või tallenahalt |
|
4104– 4107 |
Villa või karvata nahk, v.a rubriikide 4108 ja 4109 nahk |
Pargitud naha järelparkimine või Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
4109 |
Lakknahk ja lamineeritud lakknahk metalliseeritud nahk |
Tootmine rubriikidesse 4104–4107 kuuluvast nahast, tingimusel, et selle väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 42 |
Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist) |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 43 |
Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex43 02 |
Pargitud või töödeldud ühendatud karusnahad: |
||
– Nelinurksete tükkide, ristide vm kujunditena |
Pleegitamine või värvimine lisaks kokkuühendamata pargitud või töödeldud karusnaha lõikamisele ja kokkuühendamisele |
||
– Muud |
Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast |
||
4303 |
Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted |
Tootmine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või töödeldud ühendamata karusnahast |
|
ex grupp 44 |
Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex44 03 |
Jämedalt kanditud puit |
Tootmine töötlemata kooritud või koorimata või laasitud puidust |
|
ex44 07 |
Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud |
Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine |
|
ex44 08 |
Spoon vineeri valmistamiseks, servjätkatud, paksusega kuni 6 mm, ja muu pikikiudu saetud, spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud |
Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine |
|
ex44 09 |
Puit pidevprofiiliga ühel või mitmel küljel või serval, hööveldatud või lihvitud või pikijätkatud või mitte: |
||
– Lihvitud või pikijätkatud |
Lihvimine või pikijätkamine |
||
– Profileeritud liistud |
Profileerimine |
||
ex44 10– ex44 13 |
Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad |
Profileerimine |
|
ex44 15 |
Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid |
Tootmine mõõtu lõikamata laudadest |
|
ex44 16 |
Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad |
Tootmine lõhestatud tünnilaudadest, mida ei ole rohkem töödeldud kui saetud mööda kahte põhipinda. |
|
ex44 18 |
– Puidust tisleri- ja puusepatooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada |
|
– Profileeritud liistud |
Profileerimine |
||
ex44 21 |
Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, v.a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust |
|
ex grupp 45 |
Kork ja korktooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
4503 |
Looduslikust korgist tooted |
Tootmine rubriiki 4501 kuuluvast korgist |
|
Grupp 46 |
Õlgedest, espartost jm punumismaterjalist tooted; korv- ja vitspunutised |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
Grupp 47 |
Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 48 |
Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex48 11 |
Paber ja papp, ainult jooneline või ruuduline |
Tootmine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
4816 |
Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriiki 4809 kuuluv), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või mitte |
Tootmine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
4817 |
Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberikaupu |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex48 18 |
Tualettpaber |
Tootmine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
ex48 19 |
Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex48 20 |
Kirjaplokid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex48 23 |
Muu paber, papp, tselluloosvatt või tsellulooskiudlehed, mõõtu või vormi lõigatud |
Tootmine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
ex grupp 49 |
Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ja joonised; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
4909 |
Trükitud või illustreeritud postkaardid; trükitud õnnitlus-, kutse- ja tähtpäevakaardid, illustreeritud või illustreerimata, ümbriku või kaunistustega või ilma |
Tootmine materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 4909 või 4911 |
|
4910 |
Mitmesugused trükikalendrid, sh rebitavate lehtedega: |
||
– Püsikalendrid või vahetatavate plokkidega kalendrid, muust materjalist kui paberist või papist alusel |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 4909 või 4911 |
||
ex grupp 50 |
Siid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex50 03 |
Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) |
Siidijääkide kraasimine või kammimine |
|
5004– ex50 06 |
Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — muudest kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5007 |
Siidist või siidijääkidest riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
ex grupp 51 |
Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
5106– 5110 |
Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5111– 5113 |
Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
ex grupp 52 |
Puuvill; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
5204– 5207 |
Puuvillane lõng ja niit |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5208–5212 |
Puuvillane riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
ex grupp 53 |
Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
5306– 5308 |
Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng; paberlõng |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5309– 5311 |
Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5401– 5406 |
Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5407 ja 5408 |
Keemilisest filamentlõngast riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5501– 5507 |
Keemilised staapelkiud |
Tootmine keemilisest materjalist või tekstiilimassist |
|
5508– 5511 |
Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit |
Tootmine (8): — toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5512– 5516 |
Keemilistest staapelkiududest riie: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
ex grupp 56 |
Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest; välja arvatud: |
Tootmine (8): — kookoslõngast, — looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5602 |
Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte: |
||
– Nõeltöödeldud vilt |
Tootmine (8): — looduslikest kiududest, — keemilisest materjalist või tekstiilimassist |
||
– Muud |
Tootmine (8): — looduslikest kiududest, — keemilistest staapelkiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist |
||
5604 |
Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriigi 5404 või 5405 ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga: |
||
– Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael |
Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast |
||
– Muud |
Tootmine (8): — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
||
5605 |
Metallitatud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb rubriigi 5404 või 5405 tekstiillõngast, ribast vms, mis on metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud |
Tootmine (8): — looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
5606 |
Rubriiki 5404 või 5405 kuuluv mähitud lõng, ribad jms tooted (v.a rubriigi 5605 tooted ja hobusejõhvist mähitud lõng); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng |
Tootmine (8): — looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, — keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest |
|
Grupp 57 |
Vaibad jm tekstiilpõrandakatted: |
||
– Nõeltöödeldud vildist |
Tootmine (8): — looduslikest kiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist Aluskihina võib siiski kasutada džuutriiet |
||
– Muust vildist |
Tootmine (8): — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist |
||
– Muud |
Tootmine lõngast (8). Aluskihina võib siiski kasutada džuutriiet |
||
ex grupp 58 |
Eririie; taftingriie; pits; gobeläänid; posamendid; tikandid; välja arvatud: |
Tootmine lõngast (8) |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5805 |
Käsitsi kootud seinavaibad (Gobelini, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi) ja käsitsi väljaõmmeldud (nt vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
5810 |
Tikandid metraažkauba, ribade või motiividena |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
5901 |
Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara alusriie |
Tootmine lõngast |
|
5902 |
Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast: |
Tootmine lõngast |
|
5903 |
Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie, v.a rubriiki 5902 kuuluv |
Tootmine lõngast |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5904 |
Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata |
Tootmine lõngast (8) |
|
5905 |
Tekstiilseinakatted: |
Tootmine lõngast |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5906 |
Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv: |
Tootmine lõngast |
|
5907 |
Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms |
Tootmine lõngast |
Trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
5908 |
Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või impregneerimata: |
||
– Impregneeritud hõõgsukad |
Tootmine ringkootud hõõgsukakangast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
5909– 5911 |
Tehnilise otstarbega tekstiiltooted: |
||
– Poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist |
Tootmine lõngast või rubriiki 6310 kuuluvatest kangajäätmetest või kaltsudest |
||
– Tavaliselt paberitööstuses vm tehnilisel otstarbel kasutatav rubriigi 5911 riie, vanutatud või vanutamata, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime ja/või koelõngaga |
Tootmine lõngast (8): |
||
– Muud |
Tootmine lõngast (8): |
||
Grupp 60 |
Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad) |
Tootmine lõngast (8): |
|
Grupp 61 |
Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted): |
||
– Saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel |
Tootmine kangast |
||
– Muud |
Tootmine lõngast (8): |
||
ex grupp 62 |
Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud: |
Tootmine kangast |
|
6213 ja 6214 |
Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms: |
||
– Tikitud |
Tootmine tikkimata kangast, tingimusel, et selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (8) |
||
– Muud |
Valmistamine, millele järgneb trükkimine ja vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava rubriikidesse 6213 ja 6214 kuuluva trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast |
||
6217 |
Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud toodete osad: |
||
– Tikitud |
Tootmine lõngast (8) |
Tootmine tikkimata kangast, tingimusel, et selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (8) |
|
– Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast |
Tootmine lõngast (8) |
Tootmine katmata kangast, tingimusel, et katmata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (8) |
|
– Valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
ex grupp 63 |
Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
6301– 6304 |
Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed: |
||
– Vildist, lausriidest |
Tootmine (8): — kiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist |
||
– Muud: |
|||
– Tikitud |
Tootmine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja heegeldatud kangas), tingimusel, et tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– – Muud |
|||
6305 |
Kotid kaupade pakendamiseks |
Tootmine lõngast (8): |
|
6306 |
Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed: |
Tootmine kangast |
|
6307 |
Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
6308 |
Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud |
Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 25 % komplekti tehasehinnast |
|
ex grupp 64 |
Jalatsid, kedrid jms tooted; välja arvatud: |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud, rubriiki 6406 kuuluvad kokkupandud pealsed |
|
6406 |
Jalatsite osad (k.a pealsed, muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud või kinnitamata); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted ja nende osad |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 65 |
Peakatted ja nende osad, välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
6503 |
Viltkübarad jm vildist peakatted, valmistatud rubriigi 6501 kübaratoorikutest, -viltidest või lamedatest viltketastest, voodri või kaunistustega või ilma: |
Tootmine lõngast või tekstiilkiududest (9) |
|
6505 |
Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud või valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), voodri või kaunistustega või ilma; juuksevõrgud mis tahes materjalist, voodri või kaunistustega või ilma |
Valmistamine lõngast või tekstiilkiududest (9) |
|
ex grupp 66 |
Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
6601 |
Vihma- ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihmavarjud, aiavarjud jms) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 67 |
Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 68 |
Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex68 03 |
Looduslikust või aglomeeritud kiltkivist tooted |
Tootmine töödeldud kiltkivist |
|
ex68 12 |
Asbesttooted; asbestil põhinevatest või asbestil ja magneesiumkarbonaadil põhinevatest segudest tooted |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist |
|
ex68 14 |
Vilgust, sh aglomeeritud või regenereeritud vilgust tooted, paberist, papist vm materjalist alusel |
Tootmine töödeldud vilgust (sh aglomeeritud või regenereeritud vilgust) |
|
Grupp 69 |
Keraamikatooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 70 |
Klaas ja klaastooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex70 03 ex70 04 ja ex70 05 |
Mittepeegeldava kihiga klaas |
Tootmine rubriigi 7001 materjalidest |
|
7006 |
Rubriiki 7003, 7004 või 7005 kuuluv klaas, töödeldud servadega, painutatud, graveeritud, puuritud, emailitud või muul viisil töödeldud, ent raamimata ning muudest materjalidest detailideta: |
||
– dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII standardite kohased pooljuhid (11) |
Tootmine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata klaasplaatalustest |
||
– muu |
Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest |
||
7007 |
Karastatud või lamineeritud turvaklaas |
Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest |
|
7008 |
Mitmekihilised klaasisolaatorid |
Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest |
|
7009 |
Klaaspeeglid, raamitud või raamimata, sh tahavaatepeeglid |
Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest |
|
7010 |
Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade veoks või pakendamiseks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgurid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode või Klaasesemete lihvimine, tingimusel, et lihvimata klaasesemete väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7013 |
Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriiki 7010 või 7018 kuuluvad) |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode või Klaasesemete lihvimine, tingimusel, et lihvimata klaasesemete väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast või Käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine (v.a siiditrükk), tingimusel, et käsitsi puhutud klaasesemete väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex70 19 |
Klaaskiust tooted, v.a lõng |
Tootmine: — värvimata kamm- või kraaslindist, heidest, lõngast ja tükeldatud kiust või — klaasvillast |
|
ex grupp 71 |
Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex71 01 |
Sorteeritud ja veo hõlbustamiseks ajutiselt niidile lükitud looduslikud ja kultiveeritud pärlid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex71 02, ex71 03 ja ex71 04 |
Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, tehislikud või taastatud) |
Tootmine töötlemata vääris- või poolvääriskividest |
|
7106 7108 ja 7110 |
Väärismetallid: |
||
– Survetöötlemata |
Tootmine materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 7106, 7108 või 7110 või Rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine või Rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega |
||
– Pooltöödeldud või pulbrina |
Tootmine survetöötlemata väärismetallidest |
||
ex71 07 ex71 09 ja ex71 11 |
Väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltoodetena |
Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallist |
|
7116 |
Tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või poolvääriskividest (looduslikest, tehislikest või taastatud) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7117 |
Juveeltoodete imitatsioonid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode või |
|
Tootmine väärismetalliga pindamata või katmata mitteväärismetallosadest, tingimusel, et kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|||
ex grupp 72 |
Raud ja teras; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
7207 |
Pooltooted rauast või legeerimata terasest |
Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 7205 kuuluvast materjalist |
|
7208– 7216 |
Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid |
Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest |
|
7217 |
Traat rauast või legeerimata terasest |
Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest |
|
ex72 18 7219– 7222 |
Roostevabast terasest pooltooted, lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid |
Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest |
|
7223 |
Roostevabast terasest traat |
Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest |
|
ex72 24 7225– 7228 |
Pooltooted, lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad |
Tootmine rubriiki 7206, 7218 või 7224 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest |
|
7229 |
Muust legeerterasest traat |
Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest |
|
ex grupp 73 |
Raud- ja terastooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex73 01 |
Sulundkonstruktsioonid |
Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest |
|
7302 |
Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks |
Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest |
|
7304 7305 ja 7306 |
Rauast (v.a malmist) või terasest torud ja õõnesprofiilid |
Tootmine rubriiki 7206, 7207, 7218 või 7224 kuuluvatest materjalidest |
|
ex73 07 |
Roostevabast terasest mitmeosalised toruliitmikud (ISO nr X5CrNiMo 1712) |
Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, kui toorikute väärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast |
|
7308 |
Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (nt sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud nurk- ja profiilraudu ei tohi siiski kasutada |
|
ex73 15 |
Rehviketid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriigi 7315 materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 74 |
Vask ja vasktooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7401 |
Vasekivi; tsemenditud vask (sadestatud vask) |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
7402 |
Rafineerimata vask; vaskanoodid elektrolüüsi teel rafineerimiseks |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
7403 |
Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata: |
||
– Rafineeritud vask |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
– Vasesulamid ja rafineeritud vask, mis sisaldab muid elemente |
Tootmine töötlemata rafineeritud vasest või vasejäätmetest ja -jääkidest |
||
7404 |
Vasejäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
7405 |
Vaseligatuurid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 75 |
Nikkel ja nikkeltooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7501– 7503 |
Niklikivi, nikkeloksiidi sulamid jm niklitootmise vahesaadused; survetöötlemata nikkel; niklijäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 76 |
Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7601 |
Survetöötlemata alumiinium |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; ning — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast või Tootmine legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötlemise teel |
|
7602 |
Alumiiniumijäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex76 16 |
Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, võred, piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrk |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 77 |
Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis |
||
ex grupp 78 |
Plii ja pliitooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7801 |
Survetöötlemata plii: |
||
– Rafineeritud plii |
Tootmine pliikangidest või toorpliist |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Rubriiki 7802 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada |
||
7802 |
Pliijäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 79 |
Tsink ja tsinktooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
7901 |
Survetöötlemata tsink |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Rubriiki 7902 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada |
|
7902 |
Tsingijäätmed ja -jäägid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex grupp 80 |
Tina ja tinatooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
8001 |
Survetöötlemata tina |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Rubriiki 8002 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada |
|
8002 ja 8007 |
Tinajäätmed ja -jäägid; muud tinatooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
Grupp 81 |
Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest: |
||
– Muud survetöödeldud mitteväärismetallid; tooted nendest |
Tootmine, mille puhul tootega samasse gruppi klassifitseeritud kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
||
ex grupp 82 |
Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
8206 |
Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast tööriistast |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui rubriigid 8202– 8205 Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202–8205 kuuluvaid tööriistu, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast |
|
8207 |
Vahetatavad tööinstrumendid mehaaniliste või mittemehaaniliste käsitööriistade ja tööpinkide jaoks (näiteks pressimiseks, lehtstantsimiseks, mulgustamiseks, sise- ja väliskeermestamiseks, puurimiseks, kammlõikamiseks, freesimiseks, treimiseks või kruvide keeramiseks), sh tõmbesilmad, ekstrudeerimismatriitsid ning tööriistad kivi- ja pinnasepuuride jaoks |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8208 |
Noad ja lõiketerad masinate ja mehaaniliste seadmete jaoks |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex82 11 |
Lõiketeraga noad, hammastatud või mitte (sh aianoad), v.a rubriiki 8208 kuuluvad noad |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Mitteväärismetallist noateri ja noapäid võib siiski kasutada |
|
8214 |
Muud lõikeriistad (näiteks juukselõikusmasinad, lihuniku- ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid) |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada |
|
8215 |
Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada |
|
ex grupp 83 |
Mitmesugused mitteväärismetallist tooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex83 02 |
Muud kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted ehitiste jaoks ning uste automaatsulgurid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Muid rubriiki 8302 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
|
ex83 06 |
Mitteväärismetallist kujukesed jm kaunistused |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Muid rubriiki 8306 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 84 |
Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex84 01 |
Tuumareaktorite kütteelemendid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode (12) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % lõpptoote tehasehinnast |
8402 |
Vee või muu vedeliku auru tootvad katlad (v.a keskkütte kuumaveekatlad, mis võivad toota ka madalrõhuauru); ülekuumendatud vee katlad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8403 ja ex84 04 |
Keskküttekatlad (v.a rubriiki 8402 kuuluvad katlad) ja keskküttekatelde abiseadmed |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 8403 või 8404. |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
8406 |
Auruturbiinid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8407 |
Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8408 |
Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või pooldiiselmootorid) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8409 |
Osad, mis sobivad kasutamiseks üksnes või peamiselt rubriikidesse 8407 ja 8408 kuuluvates mootorites |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8411 |
Turboreaktiivmootorid, turbopropellermootorid jm gaasiturbiinid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8412 |
Muud mootorid ja jõuseadmed |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex84 13 |
Rootorpumbad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
ex84 14 |
Tööstusventilaatorid, -puhurid jms tooted |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8415 |
Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8418 |
Külmikud, sügavkülmikud jm külmutusseadmed (elektrilised või mitte); soojuspumbad, v.a rubriiki 8415 kuuluvad kliimaseadmed |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
ex84 19 |
Masinad puidu-, paberimassi- ja papitööstuse jaoks |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kõigi kasutatavate tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8420 |
Kalandrid jm rullimisseadmed (valtsimisseadmed), v.a seadmed metallide ning klaasi valtsimiseks, nende rullid (valtsid) |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kõigi kasutatavate tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8423 |
Kaalud (v.a kaalud tundlikkusega 5 cg ja täpsemad), k.a kaalutundlikud loendurid ja kaalukontrolli seadmed; igat tüüpi kaaluvihid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8425– 8428 |
Tõste-, teisaldus-, laadimis- või mahalaadimisseadmed |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kasutatavate rubriiki 8431 kuuluvate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8429 |
Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid; teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid: |
||
– Teerullid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kasutatavate rubriiki 8431 kuuluvate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
8430 |
Muud teisaldus-, hööveldus-, planeerimis-, tasandus-, kaevamis-, tampimis-, puurimis- ning lõikemehhanismid mullatööde tegemiseks ning maakide ja mineraalide kaevandamiseks; vaiarammid ja -tõmburid; lumesahad ja -puhurid |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kasutatavate rubriiki 8431 kuuluvate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex84 31 |
Üksnes või peamiselt teerullidele sobivad osad |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8439 |
Paberi- või tsellulooskiumassi valmistamiseks või paberi ja papi tootmiseks ning viimistlemiseks kasutatavad seadmed |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kõigi kasutatavate tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8441 |
Muud seadmed paberimassi, paberi või papi valmistamiseks, sh mitmesugused lõikemasinad |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kõigi kasutatavate tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8444– 8447 |
Nimetatud rubriikidesse kuuluvad masinad, mida kasutatakse tekstiilitööstuses |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex84 48 |
Rubriikide 8444 ja 8445 masinate abiseadmed |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8452 |
Õmblusmasinad, v.a rubriiki 8440 kuuluvad niitõmblusmasinad; spetsiaalselt õmblusmasinatele ettenähtud mööbel, alused ja katted; õmblusmasinanõelad: |
||
– Õmblusmasinad (üksnes tepp-pistega), mille mehhanism kaalub mootorita kuni 16 kg või mootoriga kuni 17 kg |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul mehhanismi (v.a mootor) kokkupanekuks kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust; — kasutatavad niidipingutus-, silmusemoodustus- ja siksakmehhanismid on juba päritolustaatusega |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
8456– 8466 |
Rubriikide 8456–8466 tööpingid ja masinad ning nende osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8469– 8472 |
Kontorimasinad (nt kirjutusmasinad, kalkulaatorid, arvutid, paljundusmasinad, klammerdusmasinad) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8480 |
Metallivalus kasutatavad vormikastid; vormialused; mudelid; valuvormid metallide (v.a valuplokkide vormid), metallikarbiidide, klaasi, mineraalmaterjalide, kummi või plasti valamiseks |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
8482 |
Kuul- ja rull-laagrid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8484 |
Mitmekihilised seibid jms tihendid (kihid vähemalt kahest metallist või kombineeritud muude materjalidega); pakitud komplektid kõikvõimalikke seibe ning tihendeid; mehaanilised tihendid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8485 |
Mujal käesolevas grupis nimetamata seadmete ja mehhanismide osad, mis ei sisalda elektrilisi koostiselemente, isolaatoreid, poole, kontakte, juhtmeid jms |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 85 |
Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8501 |
Elektrimootorid ja -generaatorid (v.a generaatorseadmed) |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kasutatavate rubriiki 8503 kuuluvate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8502 |
Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul eespool esitatud piirangu raames ei ületa kasutatavate rubriiki 8501 või 8503 kuuluvate materjalide koguväärtus 10 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex85 04 |
Arvutite toiteallikad |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex85 18 |
Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8519 |
Plaadimängijad, kassettpleierid jm heli taasesitusseadmed, ilma helisalvestusseadmeta |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8520 |
Magnetofonid jm helisalvestusseadmed, heli taasesitusseadmega või ilma |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8521 |
Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, videotuuneriga või ilma |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8522 |
Üksnes või peamiselt rubriikidesse 8519–8521 kuuluvatele seadmetele sobivad osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8523 |
Salvestuseta magnetkandjad vm kandjad (v.a gruppi 37 kuuluvad tooted) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8524 |
Salvestusega plaadid, lindid jms heli- vm samalaadselt salvestatud info kandjad, k.a matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a gruppi 37 kuuluvad tooted: |
||
– matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate rubriiki 8523 klassifitseeritud materjalide väärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast eespool esitatud piirangu raames |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
8525 |
Raadiotelefoni, raadiotelegraafi või ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid koos vastuvõtuseadme, helisalvestusseadme või taasesitusseadmega või ilma; telekaamerad; videofotoaparaadid jm salvestavad videokaamerad |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8526 |
Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8527 |
Raadiotelefoniside, raadiotelegraafi ja ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus- või helitaasesitusseadmete või ajanäitajaga või ilma nendeta |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8528 |
Televisiooni vastuvõtuseadmed, sisseehitatud ringhäälinguvastuvõtja, heli- või videosalvestus- või -taasesitusseadmega või ilma; videomonitorid ja -projektorid |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8529 |
Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525–8528 aparaatides: |
||
– Üksnes või peamiselt videosalvestus- või -taasesitusseadmetele sobivad |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
8535 ja 8536 |
Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrilised katkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate rubriiki 8538 klassifitseeritud materjalide väärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast eespool esitatud piirangu raames |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8537 |
Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriiki 8535 või 8536 kuuluvat elektrilülitus- või jaotusseadet, sh sellised, kus on gruppi 90 kuuluvaid aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriiki 8517 kuuluvad kommutatsiooniseadmed |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate rubriiki 8538 klassifitseeritud materjalide väärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast eespool esitatud piirangu raames |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex85 41 |
Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised, v.a kiipideks lõikamata vahvlid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8542 |
Elektroonsed integraallülitused ja mikrolülitused |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate rubriiki 8541 või 8542 klassifitseeritud materjalide väärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast eespool esitatud piirangu raames |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
8544 |
Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), kaablid (sh koaksiaalkaabel) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid, komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma nendeta |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8545 |
Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8546 |
Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8547 |
Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriiki 8546 kuuluvad isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmete jaoks ning nende ühendusdetailid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8548 |
Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 86 |
Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8608 |
Raudteede ja trammiteede teeseadmed ja -tarvikud; raudteede, trammiteede, maanteede, siseveeteede, parklate, sadamate ja lennuväljade mehaanilised (kaasa arvatud elektromehaanilised) märguande-, ohutus- ja liikluskorraldusseadmed; nimetatud seadmete osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex grupp 87 |
Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
8709 |
Tõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, mida kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates ja lennujaamades lühikesteks kaubavedudeks; raudteejaama platvormil kasutatavad traktorid; eespool nimetatud sõidukite osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8710 |
Tankid jm soomusmasinad, ka relvadega varustatud, ning nende osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8711 |
Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid: |
||
– sisepõlemis-kolbmootoriga, mille silindrimaht on: |
|||
– – kuni 50 cm3 |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast |
|
– – kuni 50 cm3 |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex87 12 |
Kuullaagriteta jalgrattad |
Tootmine materjalidest, mis ei ole klassifitseeritud rubriiki 8714 |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8715 |
Lapsevankrid ja nende osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
8716 |
Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata sõidukid; nende osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex grupp 88 |
Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex88 04 |
Rotovarjud |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 8804 kuuluvast materjalist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
8805 |
Õhusõidukite stardiseadmed; seadmed õhusõidukite pidurdamiseks laevalael jms; maapealse lennutreeningu seadmed; eespool nimetatud toodete osad |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
Grupp 89 |
Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Rubriiki 8906 kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutada |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex grupp 90 |
Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9001 |
Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised kaablid (v.a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseerivast materjalist lehed ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh kontaktläätsed), prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9002 |
Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted instrumentide või seadmete osade või tarvikutena, kokku monteeritud (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9004 |
Nägemist korrigeeriva, silmi kaitsva vm otstarbega prillid, kaitseprillid jms optikariistad |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex90 05 |
Binoklid, pikksilmad, muud optilised teleskoobid ja nende statiivid, v.a refraktorteleskoobid ja nende statiivid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex90 06 |
Fotokaamerad (v.a kinokaamerad); fotovälklambid ja plahvatusimpulsslambid, v.a elektrilised plahvatusimpulsslambid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9007 |
Kinokaamerad ja -projektorid, helisalvestus- või taasesitusseadmega või ilma nendeta |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9011 |
Optilised liitmikroskoobid, k.a mikrofotode ja mikrofilmide tegemiseks ning mikroprojektsiooniks kasutatavad mikroskoobid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
ex90 14 |
Muud navigatsiooniinstrumendid ja -seadmed |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9015 |
Geodeetilised (k.a fotogramm-meetrilised) instrumendid, hüdrograafia-, okeanograafia-, hüdroloogia-, meteoroloogia- ja geofüüsikainstrumendid ja -seadmed, v.a kompassid; kaugusmõõturid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9016 |
Kaalud, mille tundlikkus on vähemalt 5 cg, vihtidega või ilma |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9017 |
Joonestus-, tähistus- või arvutusinstrumendid (näiteks joonestusmasinad, pantograafid, protraktorid, mallid, joonestuskomplektid, arvutuslükatid, arvutuskettad); mujal käesolevas grupis nimetamata käsiinstrumendid pikkuse mõõtmiseks (nt mõõdulatid ja -lindid, kruvikud ja nihikud) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9018 |
Meditsiini-, kirurgia-, hambaravi- ja veterinaariainstrumendid ja -seadmed, sh stsintigraafiaseadmed, muu elektromeditsiiniline aparatuur ning seadmed nägemise kontrollimiseks: |
||
– hambaravitoolid koos hambaraviseadmete või süljekaussidega |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 9018 kuuluvast materjalist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
– Muud |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
|
9019 |
Mehhanoteraapilised seadmed; massaažiaparatuur; seadmed patsientide psühholoogilise seisundi kontrollimiseks; seadmed osoon-, hapniku- ja aerosoolraviks; kunstliku hingamise aparaadid jm instrumendid hingamisteede raviks |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
9020 |
Muud hingamisaparaadid ja gaasimaskid, v.a mehaaniliste osade ja vahetatavate filtriteta kaitsemaskid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |
9024 |
Masinad ja seadmed materjalide (nt metall, puit, tekstiil, paber, plast) kõvaduse, tõmbetugevuse, survetugevuse, elastsuse jm mehaaniliste omaduste mõõtmiseks |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9025 |
Areomeetrid jm vedelikesse asetatavad mõõteriistad, termomeetrid, püromeetrid, baromeetrid, hügromeetrid ja psühromeetrid, salvestusseadmega või salvestusseadmeta, nende instrumentide mis tahes kombinatsioonid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9026 |
Instrumendid ja seadmed vedeliku või gaasi kulu, taseme, rõhu jms parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks (nt kulumõõturid, tasemenäitajad, manomeetrid, soojusemõõturid), v.a rubriigi 9014, 9015, 9028 ja 9032 instrumendid ja seadmed |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9027 |
Instrumendid ja seadmed füüsikaliseks või keemiliseks analüüsiks (nt polari-, refrakto- ja spektromeetrid, gaasi- ja suitsuanalüsaatorid); instrumendid ja seadmed viskoossuse, poorsuse, paisumise, pindpinevuse jms omaduste mõõtmiseks ja kontrollimiseks; instrumendid ja seadmed soojus-, heli- või valgushulga mõõtmiseks ja kontrollimiseks (sh eksponomeetrid); mikrotoomid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9028 |
Gaasi, vedeliku ja elektri kulu või tootmismahtu mõõtvad aparaadid (sh kalibreerimisriistad): |
||
– osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
9029 |
Pöördeloendurid, tootehulgaloendurid, taksomeetrid, läbisõidumõõturid, sammuloendurid jms; kiirusmõõdikud ning tahhomeetrid (v.a rubriiki 9014 või 9015 kuuluvad mõõteriistad); stroboskoobid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9030 |
Ostsilloskoobid, spektraalanalüsaatorid jm instrumendid ja aparaadid elektriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrolliks (v.a rubriigis 9028 nimetatud arvestid); instrumendid ja seadmed alfa-, beeta-, gamma-, röntgeni-, kosmilise vm ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või tuvastamiseks |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9031 |
Mõõte- ja kontrollinstrumendid ning seadmed, mujal käesolevas grupis nimetamata läbilõikeprojektorid profiilprojektorid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9032 |
Automaatregulatsiooni ja automaatkontroll-instrumendid ning -seadmed |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9033 |
Gruppi 90 kuuluvate seadmete, seadiste, instrumentide ja aparatuuri mujal nimetamata osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 91 |
Kellad ja nende osad; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
9105 |
Muud kellad |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9109 |
Muud komplektsed ja kokkupandud kellamehhanismid |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide koguväärtust |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9110 |
Komplektsed, kokkupanemata või osaliselt kokkupandud kellamehhanismid (mehhanismikomplektid); kokkupandud mittekomplektsed kellamehhanismid; esmaselt kokkupandud, reguleerimata kellamehhanismid |
Tootmine: — mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast; — mille puhul kasutatavate rubriiki 9114 klassifitseeritud materjalide väärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast eespool esitatud piirangu raames |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9111 |
Käe-, tasku- vms kellade korpused ja nende osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9112 |
Korpused muudele kelladele ja käesolevasse gruppi kuuluvatele muudele toodetele ja nende osad |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
9113 |
Kellarihmad, -võrud ja -ketid, nende osad: |
||
– mitteväärismetallist, kullatud või hõbetatud või mitte, või väärismetalliga plakeeritud metallist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
||
– Muud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
||
Grupp 92 |
Muusikariistad; nende osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
|
Grupp 93 |
Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 94 |
Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
ex94 01 ja ex94 03 |
Mitteväärismetallist mööbel, milles on polsterdamata puuvillakangast massiga kuni 300 g/m2 |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode või tootmine puuvillakangast, mis on valmistatud kasutamiseks rubriiki 9401 või 9403 kuuluvates toodetes, kui: — elle koguväärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast; — kõik muud kasutatavad materjalid on juba päritolustaatusega ning klassifitseeritud muusse rubriiki kui 9401 või 9403 |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
9405 |
Mujal nimetamata lambid ja valgustid, sh prožektorid, ning nende osad; mujal nimetamata sisevalgustusega sildid, valgustablood jms ja nende detailid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
9406 |
Kokkupandavad ehitised |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex grupp 95 |
Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
9503 |
Muud mänguasjad; vähendatud suurusega („mõõtkavas”) mudelid jms meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või liikumatud; igasugused mosaiikpildid |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex95 06 |
Golfikepid ja nende osad |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Golfikepipeade valmistamiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada |
|
ex grupp 96 |
Mitmesugused tööstustooted; välja arvatud: |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
ex96 01 ja ex96 02 |
Loomse, taimse või mineraalse päritoluga nikerdusmaterjalist esemed |
Tootmine samasse rubriiki kuuluvatest töödeldud nikerdusmaterjalidest |
|
ex96 03 |
Luuad, pintslid ja harjad (v.a vitsluuad jms tooted ning kärbi- või oravakarvadest harjad), mehaanilised motoriseerimata põrandapuhastajad, maalrirullid ja -tampoonid, kummiäärega kuivatuskaabitsad ja mopid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
9605 |
Tualett- või õmblustarvete, jalatsi- või riidepuhastusvahendite reisikomplektid |
Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast |
|
9606 |
Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; nööbitoorikud |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
9608 |
Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvad tooted |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki klassifitseeritud sulgi või suleotsikuid võib siiski kasutada |
|
9612 |
Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel või kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta |
Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
|
ex96 13 |
Piesosüüteseadmega välgumihklid |
Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriigi 9613 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
|
ex96 14 |
Piibud ja piibukahad |
Tootmine toorikutest |
|
Grupp 97 |
Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
|
(1) Kõva maisi käsitlevat erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2002. (2) „Eritöötluste” eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 7.1 ja 7.3. (3) „Eritöötluste” eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 7.2. (4) Grupi 32 märkuses 3 täpsustatakse, et need on tooted, mida kasutatakse mis tahes materjalide värvimiseks või värvainete tootmisel koostisainena, kui need ei ole klassifitseeritud mõnda muusse grupi 32 rubriiki. (5) „Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga. (6) Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901 kuni – 3906 kui ka rubriikidesse 3907 kuni 3911 kuuluvatest materjalidest, kohaldatakse seda piirangut ainult selle materjalirühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus. (7) Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur), mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõõturiga ASTM-D 1003-16, on alla 2 %. (8) Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 5. (9) Vt sissejuhatavas märkuses 6. (10) Silmkoeliste või heegeldatud toodete puhul (v.a elastsed või kummeeritud), mis on saadud silmkoeliste või heegeldatud detailide (mõõtu lõigatud või mõõtu kootud) kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel, vt sissejuhatav märkus 6. (11) SEMII (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated) - Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut. (12) Seda reeglit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2005. |
2A. liide
Käesoleva lisa artikli 4 kohased erandid, mis puudutavad loendit päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse
Käesolev määrus ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva määruse muid osi.
Ühissätted
1. Eespool esitatud tabelis kirjeldatud toodete suhtes võib 2. liites sätestatud eeskirjade asemel kohaldada ka järgmisi eeskirju.
2. Käesoleva liite kohaselt välja antud või koostatud päritolutõendile tehakse järgmine ingliskeelne märge: „Derogation – Appendix 2A to Annex II of Council Regulation (EC) 1528/2007 - Materials of HS heading No … originating from … used.” Sellised märked tehakse nõukogu määruse (EÜ) 1528/2007 II lisa artiklis 17 nimetatud liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 või lisatakse nõukogu määruse (EÜ) 1528/2007 II lisa artiklites 14 ja 19 nimetatud arvedeklaratsioonile.
3. AKV riigid ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid käesoleva liite rakendamiseks.
HS-i rubriik |
Tootekirjeldus |
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse |
ex grupp 4 |
Piim ja piimatooted, – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
Grupp 6 |
Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
ex grupp 8 |
Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor, – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
1101 |
Püülijahu nisust või meslinist |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
Grupp 12 |
Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
1301 |
Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) |
Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 60 % toote tehasehinnast |
ex13 02 |
Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: – muud kui modifitseeritud taimsed liimid ja paksendajad |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 60 % toote tehasehinnast |
ex15 06 |
Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata; – muud tahked fraktsioonid |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
ex15 07 – ex15 15 |
Taimeõlid ja nende fraktsioonid: |
|
– soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid |
Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal |
|
– muu kui rubriikidesse 1509 ja 1510 klassifitseeritud oliiviõli |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
|
ex15 16 |
Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeniseeritud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasiselt töötlemata: – hüdrogeenitud kastoorõli (nn opaalvaha) rasvad ja õlid ja nende fraktsioonid |
Tootmine materjalidest, mis on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode |
ex grupp 18 |
Kakao ja kakaotooted, – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
ex19 01 |
Jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod rohkem kui 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod rohkem kui 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
1902 |
Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte |
|
– mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 11 kuuluvad materjalid on päritolustaatusega |
|
– mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid rohkem kui 20 % massist |
Tootmine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppi 11 kuuluvad materjalid on päritolustaatusega – kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
|
1903 |
Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul: – mis sisaldavad rubriiki 1108 13 (kartulitärklis) kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
1904 |
Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine: – mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, – mille puhul kõik kasutatavad gruppi 11 kuuluvad materjalid on päritolustaatusega |
1905 |
Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms |
Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 11 kuuluvad materjalid on päritolustaatusega |
ex grupp 20 |
Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted: – muudest kui alamrubriiki 0711 51 kuuluvatest materjalidest – muudest kui rubriikidesse 2002, 2003, 2008 ja 2009 kuuluvatest materjalidest – mis sisaldavad gruppi 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 60 % toote tehasehinnast |
ex grupp 21 |
Mitmesugused toiduained: – mis sisaldavad gruppidesse 4 ja 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 60 % toote tehasehinnast |
ex grupp 23 |
Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt: – mis sisaldab maisi või gruppidesse 2, 4 ja 17 kuuluvaid materjale kuni 20 % massist |
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 60 % toote tehasehinnast |
3. liide
Liikumissertifikaadi vorm
1. Liikumissertifikaat EUR.1 koostatakse vormil, mille näidis on esitatud käesolevas liites. See vorm trükitakse ühes või mitmes sellises keeles, milles määrus on koostatud. Sertifikaadid koostatakse ühes neist keeltest ja kooskõlas ekspordiriigi siseriiklike õigusnormidega ning käsitsi kirjutamisel kasutatakse tinti ja trükitähti.
2. Sertifikaadi suurus on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse lubatud hälve on vahemikus +8 kuni –5 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjutuspaber, mis kaalub vähemalt 25g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.
3. Ekspordiriigid võivad jätta endale õiguse trükkida sertifikaadid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodadel. Sel juhul peab igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal sertifikaadil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Sertifikaadile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.
4. liide
Kaubaarve deklaratsioon
Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
Bulgaariakeelne tekst
Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … ( 21 )) декларира, че освен кьдето е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход ( 22 ).
Hispaaniakeelne tekst
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no … (22) ) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (22) .
Tšehhikeelne tekst
Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (22) ) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (22) .
Taanikeelne tekst
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (22) ), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (22) .
Saksakeelne tekst
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (22) ) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (22) Ursprungswaren sind.
Eestikeelne tekst
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (22) ) deklareerib, et need tooted on … (22) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
Kreekakeelne tekst
Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. … (22) ) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (22) .
Ingliskeelne tekst
The exporter of the products covered by this document (customs authorization No … (22) ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (22) preferential origin.
Prantsuskeelne tekst
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no … (22) ) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (22) .
Horvaadikeelne tekst
Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi … (2) preferencijalnog podrijetla.
Itaaliakeelne tekst
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. … (22) ) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (22) .
Lätikeelne tekst
To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. … (22) ), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme no … (22) .
Leedukeelne tekst
Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (22) ) deklaruoja, kad, jeigu kitaip aiškiai nenurodyta, tai yra … (22) preferencinės kilmės prekės.
Ungarikeelne tekst
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (22) ) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (22) származásúak.
Maltakeelne tekst
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (22) ) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (22) .
Hollandikeelne tekst
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (22) ), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (22) .
Poolakeelne tekst
Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (22) ) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (22) preferencyjne pochodzenie.
Portugalikeelne tekst
O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.° … (22) ), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (22) .
Rumeeniakeelne tekst
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamalăâ nr. … (22) ) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (22) .
Sloveenikeelne tekst
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (22) ) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (22) poreklo.
Slovakikeelne tekst
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia … (22) ) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (22) .
Soomekeelne tekst
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o … (22) ) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (22) .
Rootsikeelne tekst
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (22) ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (22) .
… ( 23 )
(Koht ja kuupäev)
… ( 24 )
(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)
5A. liide
Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta
Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas kaubaarves loetletud kaubad … ( 25 )
on toodetud … ( 26 ) ja vastavad AKV riikide ja Euroopa Ühenduse sooduskaubavahetust reguleerivatele päritolureeglitele.
Kohustun tolliasutustele täiendavalt esitama mis tahes nõutavaid tõendavaid dokumente.
… ( 29 )
Märkus
Eespool esitatud tekst, mille lüngad on täidetud vastavalt joonealustes märkustes esitatud juhisele, on tarnija deklaratsioon. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.
5B. liide
Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta
Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas kaubaarves loetletud kaubad … ( 30 ) on toodetud … ( 31 ) ja sisaldavad osi või materjale, millel ei ole AKV, ÜMT või ühenduse sooduspäritolustaatust:
…
… ( 35 ).
Kohustun tolliasutustele täiendavalt esitama mis tahes nõutavaid tõendavaid dokumente.
… ( 38 ).
Märkus
Eespool esitatud tekst, mille lüngad on täidetud vastavalt joonealustes märkustes esitatud juhisele, on tarnija deklaratsioon. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.
6. liide
Teabesertifikaat
1. Käesolevas lisas esitatud teabesertifikaadi vorm on kohustuslik ja see trükitakse ühes või mitmes sellises ametlikus keeles, milles määrus on koostatud, järgides seejuures ekspordiriigi siseriiklikke õigusnorme. Teabesertifikaadid koostatakse ühes neist keeltest ning käsitsi kirjutamisel kasutatakse tinti ja trükitähti. Teabesertifikaadile peab olema trükitud või muul viisil kantud järjekorranumber, mille järgi saab selle identifitseerida.
2. Teabesertifikaadi suurus on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse lubatud hälve on vahemikus + 8 kuni – 5 mm. Kasutatav paber peab olema valge liimitatud kirjapaber, mis ei sisalda puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2.
3. Siseriiklikud ametiasutused võivad jätta endale õiguse trükkida vormid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodadel. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnusmärk, mille abil saab trükikoja identifitseerida.
7. liide
Tooted, mille suhtes käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5 ei kohaldata
Tööstustooted (1)
CN-kood 96
Sõiduautod ja muud mootorsõidukid
87031010
87031090
87032110
87032190
87032211
87032219
87032290
87032311
87032319
87032390
87032410
87032490
87033110
87033190
87033211
87033219
87033290
87033311
87033319
87033390
87039010
87039090
Šassiid koos mootoriga
87060011
87060019
87060091
87060099
Mootorsõidukite kered (k.a kabiinid)
87071010
87071090
87079010
87079090
Mootorsõidukite osad ja tarvikud
87081010
87081090
87082110
87082190
87082910
87082990
87083110
87083191
87083199
87083910
87083990
87084010
87084090
87085010
87085090
87086010
87086091
87086099
87087010
87087050
87087091
87087099
87088010
87088090
87089110
87089190
87089210
87089290
87089310
87089390
87089410
87089490
87089910
87089930
87089950
87089992
87089998
Tööstustooted (2)
Survetöötlemata alumiinium
76011000
76012010
76012091
76012099
Alumiiniumipulber ja -helbed
76031000
76032000
Põllumajandustooted (1)
Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid
01012010
Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata
04011010
04011090
04012011
04012019
04012091
04012099
04013011
04013019
04013031
04013039
04013091
04013099
Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir
04031011
04031013
04031019
04031031
04031033
04031039
Kartulid, värsked või jahutatud
07019051
Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud
07081020
07081095
Muu köögivili, värske või jahutatud
07095190
07096010
Köögivili (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud)
07108095
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili
07111000
07113000
07119060
07119070
Datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod
08042090
08043000
08044020
08044090
08044095
Värsked või kuivatatud viinamarjad
08061029 (3) (12)
08062011
08062012
08062018
Melonid (k.a arbuusid) ja papaiad
08071100
08071900
Aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid)
08093011 (5) (12)
08093051(6) (1)2
Muud värsked marjad ja puuviljad
08109040
08109085
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid
08121000
08122000
08129050
08129060
08129070
08129095
Kuivatatud puuviljad ja marjad
08134010
08135015
08135019
08135039
08135091
08135099
Piprad perekonnast Piper; kuivatatud või purustatud
09042010
Sojaõli ja selle fraktsioonid
15071010
15071090
15079010
15079090
Päevalilleseemne-, safloori- või puuvillaseemneõli
15121110
15121191
15121199
15121910
15121991
15121999
15122110
15122190
15122910
15122990
Rapsi-, rüpsi- või sinepiseemneõli ja nende fraktsioonid
15141010
15141090
15149010
15149090
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20081959
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20092099
20094099
20098099
Töötlemata tubakas; tubakajäätmed
24011010
24011020
24011041
24011049
24011060
24012010
24012020
24012041
24012060
24012070
Põllumajandustooted (2)
Lõikelilled ja lillepungad
06031055
06031061
06031069 (11)
Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk
07031011
07031019
07031090
07039000
Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas
07041005
07041010
07041080
07042000
07049010
07049090
Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur
07051105
07051110
07051180
07051900
07052100
07052900
Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller
07061000
07069005
07069011
07069017
07069030
07069090
Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud
07081090
07082020
07082090
07082095
07089000
Muu köögivili, värske või jahutatud
07091030 (12)
07093000
07094000
07095110
07095150
07097000
07099010
07099020
07099040
07099050
07099090
Köögivili (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud)
07101000
07102100
07102200
07102900
07103000
07108010
07108051
07108061
07108069
07108070
07108080
07108085
07109000
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili
07112010
07114000
07119040
07119090
Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult)
07122000
07123000
07129030
07129050
07129090
Maniokk, maranta, saalep, maapirn
07149011
07149019
Muud pähklid, värsked või kuivatatud, kooritud või koorimata
08021190
08022100
08022200
08024000
Värsked või kuivatatud banaanid, k.a jahubanaanid
08030011
08030090
Datlid, viigimarjad, ananassid, avokaadod, guajaavid, mangod
08042010
Värsked või kuivatatud tsitrusviljad
08052021 (1) (12)
08052023 (1) (12)
08052025 (1) (12)
08052027 (1) (12)
08052029 (1) (12)
08053090
08059000
Värsked või kuivatatud viinamarjad
08061095
08061097
Värsked õunad, pirnid ja küdooniad
08081010 (12)
08082010 (12)
08082090
Aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid)
08091010 (12)
08091050 (12)
08092019 (12)
08092029 (12)
08093011 (7) (12)
08093019 (12)
08093051 (8) (12)
08093059 (12)
08094040 (12)
Muud värsked marjad ja puuviljad
08101005
08102090
08103010
08103030
08103090
08104090
08105000
Puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata või aurutatud
08112011
08112031
08112039
08112059
08119011
08119019
08119039
08119075
08119080
08119095
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid
08129010
08129020
Kuivatatud puuviljad ja marjad
08132000
Nisu ja meslin
10019010
Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili
10081000
10082000
10089090
Peen- ja jämejahu, pulber, helbed ja graanulid
11051000
11052000
Kuivatatud kaunviljadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber
11061000
11063010
11063090
Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid
15043011
Muud lihast või rupsist tooted ja konservid
16022011
16022019
16023111
16023119
16023130
16023190
16023219
16023230
16023290
16023929
16023940
16023980
16024190
16024290
16029031
16029072
16029076
Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad
20011000
20012000
20019050
20019065
20019096
Seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud
20031020
20031030
20031080
20032000
Muud köögiviljad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud
20041010
20041099
20049050
20049091
20049098
Muud köögiviljad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud
20051000
20052020
20052080
20054000
20055100
20055900
Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored
20060031
20060035
20060038
20060099
Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed
20071091
20079993
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20081194
20081198
20081919
20081995
20081999
20082051
20082059
20082071
20082079
20082091
20082099
20083011
20083039
20083051
20083059
20084011
20084021
20084029
20084039
20086011
20086031
20086039
20086059
20086069
20086079
20086099
20087011
20087031
20087039
20087059
20088011
20088031
20088039
20088050
20088070
20088091
20088099
20089923
20089925
20089926
20089928
20089936
20089945
20089946
20089949
20089953
20089955
20089961
20089962
20089968
20089972
20089974
20089979
20089999
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20091119
20091191
20091919
20091991
20091999
20092019
20092091
20093019
20093031
20093039
20093051
20093055
20093091
20093095
20093099
20094019
20094091
20098019
20098050
20098061
20098063
20098073
20098079
20098083
20098084
20098086
20098097
20099019
20099029
20099039
20099041
20099051
20099059
20099073
20099079
20099092
20099094
20099095
20099096
20099097
20099098
Muud kääritatud joogid (näiteks siider)
22060010
Veinisete; viinakivi
23070019
Taimsed materjalid ja jäätmed
23089019
Põllumajandustooted (3)
Elussead
01039110
01039211
01039219
Eluslambad ja -kitsed
01041030
01041080
01042090
Eluskodulinnud, s.o kanad liigist
01051111
01051119
01051191
01051199
01051200
01051920
01051990
01059200
01059300
01059910
01059920
01059930
01059950
Värske, jahutatud või külmutatud sealiha
02031110
02031211
02031219
02031911
02031913
02031915
02031955
02031959
02032110
02032211
02032219
02032911
02032913
02032915
02032955
02032959
Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha
02041000
02042100
02042210
02042230
02042250
02042290
02042300
02043000
02044100
02044210
02044230
02044250
02044290
02044310
02044390
02045011
02045013
02045015
02045019
02045031
02045039
02045051
02045053
02045055
02045059
02045071
02045079
Liha ja söödav rups,
02071110
02071130
02071190
02071210
02071290
02071310
02071320
02071330
02071340
02071350
02071360
02071370
02071399
02071410
02071420
02071430
02071440
02071450
02071460
02071470
02071499
02072410
02072490
02072510
02072590
02072610
02072620
02072630
02072640
02072650
02072660
02072670
02072680
02072699
02072710
02072720
02072730
02072740
02072750
02072760
02072770
02072780
02072799
02073211
02073215
02073219
02073251
02073259
02073290
02073311
02073319
02073351
02073359
02073390
02073511
02073515
02073521
02073523
02073525
02073531
02073541
02073551
02073553
02073561
02073563
02073571
02073579
02073599
02073611
02073615
02073621
02073623
02073625
02073631
02073641
02073651
02073653
02073661
02073663
02073671
02073679
02073690
Searasv ja -rasvkude ilma tailihata ja kodulindude rasv
02090011
02090019
02090030
02090090
Liha ja söödav rups, soolatud või soolvees
02101111
02101119
02101131
02101139
02101190
02101211
02101219
02101290
02101910
02101920
02101930
02101940
02101951
02101959
02101960
02101970
02101981
02101989
02101990
02109011
02109019
02109021
02109029
02109031
02109039
Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud
04029111
04029119
04029131
04029139
04029151
04029159
04029191
04029199
04029911
04029919
04029931
04029939
04029991
04029999
Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir
04039051
04039053
04039059
04039061
04039063
04039069
Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata
04041048
04041052
04041054
04041056
04041058
04041062
04041072
04041074
04041076
04041078
04041082
04041084
Juust ja kohupiim
04061020 (11)
04061080 (11)
04062090 (11)
04063010 (11)
04063031 (11)
04063039 (11)
04063090 (11)
04064090 (11)
04069001 (11)
04069021 (11)
04069050 (11)
04069069 (11)
04069078 (11)
04069086 (11)
04069087 (11)
04069088 (11)
04069093 (11)
04069099 (11)
Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud
04070011
04070019
04070030
Värsked kooreta linnumunad ja munakollased
04081180
04081981
04081989
04089180
04089980
Naturaalne mesi
04090000
Tomatid, värsked või jahutatud
07020015 (12)
07020020 (12)
07020025 (12)
07020030 (12)
07020035 (12)
07020040 (12)
07020045 (12)
07020050 (12)
Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud
07070010 (12)
07070015 (12)
07070020 (12)
07070025 (12)
07070030 (12)
07070035 (12)
07070040 (12)
07070090
Muu köögivili, värske või jahutatud
07091010 (12)
07091020 (12)
07092000
07099039
07099075 (12)
07099077 (12)
07099079 (12)
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili
07112090
Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult)
07129019
Maniokk, maranta, saalep, maapirn
07141010
07141091
07141099
07142090
Värsked või kuivatatud tsitrusviljad
08051037 (2) (12)
08051038 (2) (12)
08051039 (2) (12)
08051042 (2) (12)
08051046 (2) (12)
08051082
08051084
08051086
08052011 (12)
08052013 (12)
08052015 (12)
08052017 (12)
08052019 (12)
08052021 (10) (12)
08052023 (10) (12)
08052025 (10) (12)
08052027 (10) (12)
08052029 (10) (12)
08052031 (12)
08052033 (12)
08052035 (12)
08052037 (12)
08052039 (12)
Värsked või kuivatatud viinamarjad
08061021 (12)
08061029 (4) (12)
08061030 (12)
08061050 (12)
08061061 (12)
08061069 (12)
08061093
Aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid)
08091020 (12)
08091030 (12)
08091040 (12)
08092011 (12)
08092021 (12)
08092031 (12)
08092039 (12)
08092041 (12)
08092049 (12)
08092051 (12)
08092059 (12)
08092061 (12)
08092069 (12)
08092071 (12)
08092079 (12)
08093021 (12)
08093029 (12)
08093031 (12)
08093039 (12)
08093041 (12)
08093049 (12)
08094020 (12)
08094030 (12)
Muud värsked marjad ja puuviljad
08101010
08101080
08102010
Puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata või aurutatud
08111011
08111019
Nisu ja meslin
10011000
10019091
10019099
Rukis
10020000
Oder
10030010
10030090
Kaer
10040000
Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili
10089010
Püülijahu nisust või meslinist
11010011
11010015
11010090
Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist
11021000
11029010
11029030
11029090
Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid
11031110
11031190
11031200
11031910
11031930
11031990
11032100
11032910
11032920
11032930
11032990
Muul viisil töödeldud teravili
11041110
11041190
11041210
11041290
11041910
11041930
11041999
11042110
11042130
11042150
11042190
11042199
11042220
11042230
11042250
11042290
11042292
11042299
11042911
11042915
11042919
11042931
11042935
11042939
11042951
11042955
11042959
11042981
11042985
11042989
11043010
Kuivatatud kaunviljadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber
11062010
11062090
Linnased, röstitud või röstimata
11071011
11071019
11071091
11071099
11072000
Jaanikaunad, merevetikad jm vetikad, suhkrupeet
12129120
12129180
Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv
15010019
Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata
15091010
15091090
15099000
Muud õlid ja nende fraktsioonid
15100010
15100090
Degraa;
15220031
15220039
Vorstid jms tooted lihast või rupsist
16010091
16010099
Muud lihast või rupsist tooted ja konservid
16021000
16022090
16023211
16023921
16024110
16024210
16024911
16024913
16024915
16024919
16024930
16024950
16024990
16025031
16025039
16025080
16029010
16029041
16029051
16029069
16029074
16029078
16029098
Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos
17021100
17021900
Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega või ilma
19022030
Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed
20071099
20079190
20079991
20079998
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20082011
20082031
20083019
20083031
20083079
20083091
20083099
20084019
20084031
20085011
20085019
20085031
20085039
20085051
20085059
20086019
20086051
20086061
20086071
20086091
20087019
20087051
20088019
20089216
20089218
20089921
20089932
20089933
20089934
20089937
20089943
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20091111
20091911
20092011
20093011
20093059
20094011
20095010
20095090
20098011
20098032
20098033
20098035
20099011
20099021
20099031
Mujal nimetamata oiduained
21069051
Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid
22041019 (11)
22041099 (11)
22042110
22042181
22042182
22042198
22042199
22042910
22042958
22042975
22042998
22042999
22043010
22043092 (12)
22043094 (12)
22043096 (12)
22043098 (12)
Denatureerimata etüülalkohol
22082040
Kliid, pebred jm töötlusjäägid,
23023010
23023090
23024010
23024090
Õlikoogid jm tahked jäätmed
23069019
Loomasöödana kasutatavad valmistised
23091013
23091015
23091019
23091033
23091039
23091051
23091053
23091059
23091070
23099033
23099035
23099039
23099043
23099049
23099051
23099053
23099059
23099070
Albumiinid
35021190
35021990
35022091
35022099
Põllumajandustooted (4)
Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir
04031051
04031053
04031059
04031091
04031093
04031099
04039071
04039073
04039079
04039091
04039093
04039099
Või ning muud piimarasvad ja -õlid
04052010
04052030
Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid
13022010
13022090
Margariin
15171010
15179010
Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos
17025000
17029010
Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad)
17041011
17041019
17041091
17041099
17049010
17049030
17049051
17049055
17049061
17049065
17049071
17049075
17049081
17049099
Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised
18061015
18061020
18061030
18061090
18062010
18062030
18062050
18062070
18062080
18062095
18063100
18063210
18063290
18069011
18069019
18069031
18069039
18069050
18069060
18069070
18069090
Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust toiduvalmistised
19011000
19012000
19019011
19019019
19019099
Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega või ilma
19021100
19021910
19021990
19022091
19022099
19023010
19023090
19024010
19024090
Tapiokk ja selle asendajad
19030000
Toiduained
19041010
19041030
19041090
19042010
19042091
19042095
19042099
19049010
19049090
Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised
19051000
19052010
19052030
19052090
19053011
19053019
19053030
19053051
19053059
19053091
19053099
19054010
19054090
19059010
19059020
19059030
19059040
19059045
19059055
19059060
19059090
Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid
20019040
Muu köögivili
20041091
Muu köögivili
20052010
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20089985
20089991
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20098069
Kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid
21011111
21011119
21011292
21011298
21012098
21013011
21013019
21013091
21013099
Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed)
21021010
21021031
21021039
21021090
21022011
Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud
21032000
Jäätis jm toidujää
21050010
21050091
21050099
Mujal nimetamata toiduvalmistised
21061020
21061080
21069010
21069020
21069098
Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi
22029091
22029095
22029099
Äädikas ja äädika asendajad
22090011
22090019
22090091
22090099
Atsüklilised alkoholid ja nende halogeenderivaadid
29054300
29054411
29054419
29054491
29054499
29054500
Lõhnaainesegud ja segud
33021010
33021021
33021029
Viimistlusained, värvikandjad
38091010
38091030
38091050
38091090
Valuvormide ja -kärnide sideained
38246011
38246019
38246091
38246099
Põllumajandustooted (5)
Lõikelilled ja lillepungad
06031015 (11)
06031029 (11)
06031051 (11)
06031065 (11)
06039000 (11)
Puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata või aurutatud
08111090 (11)
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20084051 (11)
20084059 (11)
20084071 (11)
20084079 (11)
20084091 (11)
20084099 (11)
20085061 (11)
20085069 (11)
20085071 (11)
20085079 (11)
20085092 (11)
20085094 (11)
20085099 (11)
20087061 (11)
20087069 (11)
20087071 (11)
20087079 (11)
20087092 (11)
20087094 (11)
20087099 (11)
20089259 (11)
20089272 (11)
20089274 (11)
20089278 (11)
20089298 (11)
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20091199 (11)
20094030 (11)
20097011 (11)
20097019 (11)
20097030 (11)
20097091 (11)
20097093 (11)
20097099 (11)
Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid
22042179 (11)
22042180 (11)
22042183 (11)
22042184 (11)
Põllumajandustooted (6)
Elusveised
01029005
01029021
01029029
01029041
01029049
01029051
01029059
01029061
01029069
01029071
01029079
Värske või jahutatud veiseliha
02011000
02012020
02012030
02012050
02012090
02013000
Külmutatud veiseliha
02021000
02022010
02022030
02022050
02022090
02023010
02023050
02023090
Veise, sea, lamba või kitse söödav rups
02061095
02062991
02062999
Liha ja söödav rups, soolatud või soolvees
02102010
02102090
02109041
02109049
02109090
Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud
04021011
04021019
04021091
04021099
04022111
04022117
04022119
04022191
04022199
04022911
04022915
04022919
04022991
04022999
Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir
04039011
04039013
04039019
04039031
04039033
04039039
Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata
04041002
04041004
04041006
04041012
04041014
04041016
04041026
04041028
04041032
04041034
04041036
04041038
04049021
04049023
04049029
04049081
04049083
04049089
Või ning muud piimarasvad ja -õlid
04051011
04051030
04051050
04051090
04052090
04059010
04059090
Lõikelilled ja lillepungad
06031011
06031013
06031021
06031025
06031053
Muu köögivili, värske või jahutatud
07099060
Köögivili (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud)
07104000
Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili
07119030
Värsked või kuivatatud banaanid, k.a jahubanaanid
08030019
Värsked või kuivatatud tsitrusviljad
08051001 (12)
08051005 (12)
08051009 (12)
08051011 (12)
08051015 (2)
08051019 (2)
08051021 (2)
08051025 (12)
08051029 (12)
08051031 (12)
08051033 (12)
08051035 (12)
08051037 (9) (12)
08051038 (9) (12)
08051039 (9) (12)
08051042 (9) (12)
08051044 (12)
08051046 (9) (12)
08051051 (2)
08051055 (2)
08051059 (2)
08051061 (2)
08051065 (2)
08051069 (2)
08053020 (2)
08053030 (2)
08053040 (2)
Värsked või kuivatatud viinamarjad
08061040 (12)
Värsked õunad, pirnid ja küdooniad
08081051 (12)
08081053 (12)
08081059 (12)
08081061 (12)
08081063 (12)
08081069 (12)
08081071 (12)
08081073 (12)
08081079 (12)
08081092 (12)
08081094 (12)
08081098 (12)
08082031 (12)
08082037 (12)
08082041 (12)
08082047 (12)
08082051 (12)
08082057 (12)
08082067 (12)
Maisiterad
10051090
10059000
Riis
10061010
10061021
10061023
10061025
10061027
10061092
10061094
10061096
10061098
10062011
10062013
10062015
10062017
10062092
10062094
10062096
10062098
10063021
10063023
10063025
10063027
10063042
10063044
10063046
10063048
10063061
10063063
10063065
10063067
10063092
10063094
10063096
10063098
10064000
Terasorgo
10070010
10070090
Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist
11022010
11022090
11023000
Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid
11031310
11031390
11031400
11032940
11032950
Muul viisil töödeldud teravili
11041950
11041991
11042310
11042330
11042390
11042399
11043090
Tärklis; inuliin
11081100
11081200
11081300
11081400
11081910
11081990
11082000
Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata
11090000
Muud lihast või rupsist tooted ja konservid
16025010
16029061
Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos
17011110
17011190
17011210
17011290
17019100
17019910
17019990
Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos
17022010
17022090
17023010
17023051
17023059
17023091
17023099
17024010
17024090
17026010
17026090
17029030
17029050
17029060
17029071
17029075
17029079
17029080
17029099
Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad
20019030
Töödeldud või konserveeritud tomatid
20021010
20021090
20029011
20029019
20029031
20029039
20029091
20029099
Muud töödeldud või konserveeritud köögiviljad
20049010
Muud töödeldud või konserveeritud köögiviljad
20056000
20058000
Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed
20071010
20079110
20079130
20079910
20079920
20079931
20079933
20079935
20079939
20079951
20079955
20079958
Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad
20083055
20083075
20089251
20089276
20089292
20089293
20089294
20089296
20089297
Puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre)
20094093
20096011 (12)
20096019 (12)
20096051 (12)
20096059 (12)
20096071 (12)
20096079 (12)
20096090 (12)
20098071
20099049
20099071
Mujal nimetamata toiduvalmistised
21069030
21069055
21069059
Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid
22042194
22042962
22042964
22042965
22042983
22042984
22042994
Vermut ja muud värsketest viinamarjadest veinid
22051010
22051090
22059010
22059090
Denatureerimata etüülalkohol
22071000
22072000
Denatureerimata etüülalkohol
22084010
22084090
22089091
22089099
Kliid, pebred jm töötlusjäägid
23021010
23021090
23022010
23022090
Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed
23031011
Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised
35051010
35051090
35052010
35052030
35052050
35052090
Põllumajandustooted (7)
Juust ja kohupiim
04062010
04064010
04064050
04069002
04069003
04069004
04069005
04069006
04069007
04069008
04069009
04069012
04069014
04069016
04069018
04069019
04069023
04069025
04069027
04069029
04069031
04069033
04069035
04069037
04069039
04069061
04069063
04069073
04069075
04069076
04069079
04069081
04069082
04069084
04069085
Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid
22041011
22041091
22042111
22042112
22042113
22042117
22042118
22042119
22042122
22042124
22042126
22042127
22042128
22042132
22042134
22042136
22042137
22042138
22042142
22042143
22042144
22042146
22042147
22042148
22042162
22042166
22042167
22042168
22042169
22042171
22042174
22042176
22042177
22042178
22042187
22042188
22042189
22042191
22042192
22042193
22042195
22042196
22042197
22042912
22042913
22042917
22042918
22042942
22042943
22042944
22042946
22042947
22042948
22042971
22042972
22042981
22042982
22042987
22042988
22042989
22042991
22042992
22042993
22042995
22042996
22042997
Denatureerimata etüülalkohol
22082012
22082014
22082026
22082027
22082062
22082064
22082086
22082087
22083011
22083019
22083032
22083038
22083052
22083058
22083072
22083078
22089041
22089045
22089052
Joonealused märkused
(1) (16/5–15/9)
(2) (1/6–15/10)
(3) (1/1–31/5), v.a sordist „mperor”
(4) Sordist „Emperor” või (1/6–31/12)
(5) (1/1–31/3)
(6) (1/10–31/12)
(7) (1/4–31/12)
(8) (1/1–30/9)
(9) (16/10–31/5)
(10) (16/9–15/5)
(11) Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arendus- ja koostöölepingu alusel kohaldatakse igal aastal asjaomaste põhikoguste suhtes iga-aastast kasvutegurit.
(12) Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arendus- ja koostöölepinguga on ette nähtud, et kui asjaomane hind piiril on kokkuleppehinnast madalam, kohaldatakse täies ulatuses kindlaksmääratud koguselist tollimaksu.
8. liide
Kalaooted, mille suhtes käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5 ajutiselt ei kohaldata
Kalatooted (1)
CN-kood 96
Eluskala
03011090
03019200
03019911
Värske või jahutatud kala, v.a kalafilee
03021200
03023110
03023210
03023310
03023911
03023919
03026600
03026921
Külmutatud kala, v.a kalafilee
03031000
03032200
03034111
03034113
03034119
03034212
03034218
03034232
03034238
03034252
03034258
03034311
03034313
03034319
03034921
03034923
03034929
03034941
03034943
03034949
03037600
03037921
03037923
03037929
Kalafilee ja muu kalaliha
03041013
03042013
Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega või ilma
19022010
Kalatooted (2)
Eluskala
03019110
03019300
03019919
Värske või jahutatud kala, v.a kalafilee
03021110
03021900
03022110
03022130
03022200
03026200
03026300
03026520
03026550
03026590
03026911
03026919
03026931
03026933
03026941
03026945
03026951
03026985
03026986
03026992
03026999
03027000
Külmutatud kala, v.a kalafilee
03032110
03032900
03033110
03033130
03033300
03033910
03037200
03037300
03037520
03037550
03037590
03037911
03037919
03037935
03037937
03037945
03037951
03037960
03037962
03037983
03037985
03037987
03037992
03037993
03037994
03037996
03038000
Kalafilee ja muu kalaliha
03041019
03041091
03042019
03042021
03042029
03042031
03042033
03042035
03042037
03042041
03042043
03042061
03042069
03042071
03042073
03042087
03042091
03049010
03049031
03049039
03049041
03049045
03049057
03049059
03049097
Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; suitsukala
03054200
03055950
03055970
03056300
03056930
03056950
03056990
Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked
03061110
03061190
03061210
03061290
03061310
03061390
03061410
03061430
03061490
03061910
03061990
03062100
03062210
03062291
03062299
03062310
03062390
03062410
03062430
03062490
03062910
03062990
Limused, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked
03071090
03072100
03072910
03072990
03073110
03073190
03073910
03073990
03074110
03074191
03074199
03074901
03074911
03074918
03074931
03074933
03074935
03074938
03074951
03074959
03074971
03074991
03074999
03075100
03075910
03075990
03079100
03079911
03079913
03079915
03079918
03079990
Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kaaviariasendajad
16041100
16041390
16041511
16041519
16041590
16041910
16041950
16041991
16041992
16041993
16041994
16041995
16041998
16042005
16042010
16042030
16043010
16043090
Vähid, limused ja muud veeselgrootud
16051000
16052010
16052091
16052099
16053000
16054000
16059011
16059019
16059030
16059090
Kalatooted (3)
Eluskala:
03019190
Värske või jahutatud kala, v.a kalafilee
03021190
Külmutatud kala, v.a kalafilee
03032190
Kalafilee ja muu kalaliha
03041011
03042011
03042057
03042059
03049047
03049049
Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kaaviariasendajad
16041311
Kalatooted (4)
Eluskala
03019990
Värske või jahutatud kala, v.a kalafilee
03022190
03022300
03022910
03022990
03023190
03023290
03023390
03023991
03023999
03024005
03024098
03025010
03025090
03026110
03026130
03026190
03026198
03026405
03026498
03026925
03026935
03026955
03026961
03026975
03026987
03026991
03026993
03026994
03026995
Külmutatud kala, v.a kalafilee
03033190
03033200
03033920
03033930
03033980
03034190
03034290
03034390
03034990
03035005
03035098
03036011
03036019
03036090
03037110
03037130
03037190
03037198
03037410
03037420
03037490
03037700
03037931
03037941
03037955
03037965
03037971
03037975
03037991
03037995
Kalafilee ja muu kalaliha
03041031
03041033
03041035
03041038
03041094
03041096
03041098
03042045
03042051
03042053
03042075
03042079
03042081
03042085
03042096
03049005
03049020
03049027
03049035
03049038
03049051
03049055
03049061
03049065
Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; suitsukala
03051000
03052000
03053011
03053019
03053030
03053050
03053090
03054100
03054910
03054920
03054930
03054945
03054950
03054980
03055110
03055190
03055911
03055919
03055930
03055960
03055990
03056100
03056200
03056910
03056920
Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked
03061330
03061930
03062331
03062339
03062930
Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kaaviariasendajad
16041210
16041291
16041299
16041412
16041414
16041416
16041418
16041490
16041931
16041939
16042070
Kalatooted (5)
Värske või jahutatud kala, v.a kalafilee
03026965
03026981
Külmutatud kala, v.a kalafilee
03037810
03037890
03037981
Kalafilee ja muu kalaliha
03042083
Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kaaviariasendajad
16041319
16041600
16042040
16042050
16042090
9. liide
Naaberarengumaad
Käeoleva lisa artikli 6 lõike 13 kohaldamisel tähendavad „naaberarengumaad, mis kuuluvad ühtsesse geograafilisse tervikusse” järgmisi riike:
Aafrika |
Alžeeria, Egiptus, Maroko, Tuneesia; |
Kariibi mere riigid |
Colombia, Costa Rica, Kuuba, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Venezuela. |
10. liide
Tooted, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2, artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid alates 1. oktoobrist 2015 ja mille suhtes ei kohaldata käesoleva lisa artikli 6 lõiget 5, artikli 6 lõiget 9 ja artikli 6 lõiget 12
CN-kood |
Kirjeldus |
1701 |
Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul |
1702 |
Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell. |
1704 90 99 |
Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: – muud: – – muud: – – – muud: – – – – muud: – – – – – muud: |
1806 10 30 |
Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: – kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: – – mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist |
1806 10 90 |
Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: – kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga: – – mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist |
1806 20 95 |
Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised: – muud tooted plokkide, tahvlite või batoonidena, massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg: – – muud: – – – muud |
1901 90 99 |
Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt: – muud: – – muud: – – – muud |
2101 12 98 |
Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: – kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning tooted kohvist või selle ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest: – – tooted nendest ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest või kohvist: – – – muud |
2101 20 98 |
Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: – tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning tooted nendest ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest või teest või matest: – – tooted: – – – muud |
2106 90 59 |
Mujal nimetamata toiduvalmistised: – muud: – – lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid: – – – muud: – – – – muud |
2106 90 98 |
Mujal nimetamata toiduvalmistised: – muud: – – muud: – – – muud |
3302 10 29 |
Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: – kasutamiseks toiduainetetööstuses ja jookide tootmisel: – – kasutamiseks jookide tootmisel: – – – kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised: – – – – muud: – – – – – muud |
11. liide
Tooted, mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikes 2, artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 2 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid alates 1. jaanuarist 2010 ja mille suhtes ei kohaldata artikli 6 lõiget 5, artikli 6 lõiget 9 ja artikli 6 lõiget 12
CN-kood |
Kirjeldus |
ex10 06 |
Riis, muu kui koodi 1006 10 10 alla kuuluv riis |
12. liide
Ülemeremaad ja -territooriumid
Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad „ülemeremaad ja -territooriumid” Euroopa Ühenduse asutamislepingu neljandas osas osutatud maid ja territooriume, mis on loetletud allpool:
(Käesolev loend ei määra nende maade ja territooriumide staatust ega selle muutumist tulevikus)
1. Maa, kellel on erisuhted Taani Kuningriigiga:
— Gröönimaa.
2. Prantsuse Vabariigi ülemereterritooriumid:
— Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad,
— Prantsuse Polüneesia,
— Prantsuse Antarktilised ja Lõunaalad,
— Wallis ja Futuna.
3. Prantsuse Vabariigi territoriaalühendused:
— Mayotte,
— Saint-Pierre ja Miquelon.
4. Madalmaade Kuningriigi ülemeremaad:
— Aruba,
— Hollandi Antillid:
—— Bonaire,
— Curaçao,
— Saba,
— Sint Eustatius,
— Sint Maarten.
5. Ühendkuningriigi ülemeremaad ja -territooriumid:
— Anguilla,
— Kaimani saared,
— Falklandi saared,
— Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared,
— Montserrat,
— Pitcairn,
— Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha,
— Briti Antarktise ala,
— Briti India ookeani territoorium,
— Turks ja Caicos,
— Briti Neitsisaared.
( 1 ) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud 22. detsembri 2005. aasta lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27).
( 2 ) EÜT L 311, 4.12.1999, lk 1. Lepingut on muudetud 25. juuni 2005. aasta lisaprotokolliga (ELT L 68, 15.3.2005, lk 33).
( 3 ) ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.
( 4 ) EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).
( 5 ) Nõukogu otsus, 28. september 2007, millega ühendus denonsseerib Barbadose, Belize'i, Kongo Vabariigi, Côte d'Ivoire'i Vabariigi, Fidži Saarte Vabariigi, Guyana Vabariigi, Jamaica, Kenya Vabariigi, Madagaskari Vabariigi, Malawi Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi, Sambia Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi suhtes AKV-EMÜ Lomé konventsioonis sisalduva AKV riikidest pärit suhkrut käsitlevat 3. protokolli ja nimetatud konventsioonile lisatud asjakohased deklaratsioonid, mis on esitatud AKV-EÜ partnerluslepingu V lisaga liidetud 3. protokollis (ELT L 255, 29.9.2007, lk 38.
( 6 ) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
( 7 ) EÜT L 348, 21.12.2002, lk 3.
( 8 ) EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.
( 9 ) ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.
( 10 ) ELT L 165, 18.6.2013, lk 59.
( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).
( 12 ) ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1).
( 13 ) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).
( 14 ) Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).
( 15 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
( 16 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).
( 17 ) Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).
( 18 ) Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
( 19 ) Näide on esitatud vaid selgituseks. See ei ole õiguslikult siduv.
( 20 ) Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitavat lisamärkust 4b.
( 21 ) Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva lisa artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui liikumissertifikaati ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.
( 22 ) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 41 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM”.
( 23 ) Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.
( 24 ) Vaata käesoleva lisa artikli 19 lõiget 5. Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi
( 25 )
( 26 ) Ühendus, liikmesriik, AKV riik või ÜMT. Kui nimetatud on AKV riik või ÜMT, tuleb nimetada ka ühenduse tolliasutus, kus hoitakse asjaomast (asjaomaseid) EUR.1 sertifikaati (sertifikaate), lisades selle sertifikaadi numbri ja võimaluse korral asjaomase tollideklaratsiooni numbri.
( 27 ) Koht ja kuupäev.
( 28 ) Nimi ja ametikoht ettevõttes.
( 29 ) Allkiri
( 30 )
( 31 ) Ühendus, liikmesriik, AKV riik, ÜMT või Lõuna-Aafrika.
( 32 ) Alati tuleb märkida toote kirjeldus. Kirjeldus peab olema piisav ja nii üksikasjalik, et oleks võimalik määrata kõnealuste toodete tariifset klassifikatsiooni.
( 33 ) Tolliväärtus tuleb märkida üksnes juhul, kui seda nõutakse
( 34 ) Päritoluriik tuleb märkida üksnes juhul, kui seda nõutakse Kõne all on sooduskohtlemist võimaldav päritolu, muu päritolu korral tuleb märkida „kolmas riik”.
( 35 ) „ja seda on töödeldud järgmisel viisil [ühenduses] [liikmesriigis] [AKV riigis] [ÜMT-s] [Lõuna-Aafrikas] …” ning lisatakse kõnealuse töötlemise kirjeldus, kui seda nõutakse.
( 36 ) Koht ja kuupäev
( 37 ) Nimi ja ametikoht ettevõttes
( 38 ) Allkiri