EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62012FO0028
Kohtumääruse kokkuvõte
Kohtumääruse kokkuvõte
Kokkuvõte
1. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt –Ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames koostatud meditsiiniline aruanne – Väljaarvamine
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; eeskirjad ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta, artikkel 20)
2. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Ametniku alusetu hagiga Avaliku Teenistuse Kohtule tekitatud põhjendamatud või pahatahtlikud kulud
(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 94)
1. Aktide või otsustega, mille peale saab esitada tühistamishagi, on tegemist ainult nende meetmete puhul, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve otseselt ja vahetult puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.
Selliste aktide või otsuste puhul, mille koostamine toimub mitmes etapis, muu hulgas sisemenetluses, kujutavad endast vaidlustatavat akti vaid meetmed, mis kinnitavad vastava menetluse lõppedes lõplikult institutsiooni seisukoha; vaidlustatava aktina ei ole käsitatavad vahemeetmed, mille eesmärk on lõpliku otsuse ettevalmistamine.
Sellega seoses tuleb meditsiinilist aruannet, mis on koostatud ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames, pidada lõplikku otsust pelgalt ettevalmistavaks aktiks, ning eraldivõetuna ei ole tegemist isikut kahjustava meetmega. Neil tingimustel ei saa nõuet muuta sellist aruannet pidada taotluseks personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses, mille vaikimisi rahuldamata jätmise peale saab esitada kaebuse personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel ning hiljem hagi personalieeskirjade artikli 91 alusel.
(vt punktid 20, 21, 24 ja 25)
Viited:
Euroopa Kohus: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili vs. kontrollikoda (punkt 6).
Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2006, kohtuasi F‑47/06: Aimi jt vs. komisjon (punkt 58); 29. november 2007, kohtuasi F‑52/06: Pimlott vs. Europol (punkt 48); 29. veebruar 2012, kohtuasi F‑3/11: Marcuccio vs. komisjon (punkt 39).
2. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 94 on sätestatud, et kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2000 eurot.
Seda sätet tuleb kohaldada juhul, kui Euroopa Liidu kohtud on juba mitmel korral tuvastanud, et hageja valis kohtumenetluse ilma kehtiva põhjenduseta ning kui on ilmne, et asjaomane vaidlus on jätk sellisele tegevusele.
(vt punktid 30 ja 31)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS
(esimene koda)
25. juuni 2013
Luigi Marcuccio
versus
Euroopa Komisjon
„Avalik teenistus — Taotlus kustutada üks lause meditsiinilisest aruandest — Tööõnnetus või kutsehaigus — Taotluse vaikimisi rahuldamata jätmine”
Ese:
ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega L. Marcuccio palub tühistada otsuse, millega Euroopa Komisjon keeldus muutmast sellise meditsiinilise aruande sisu, mis koostati sündmuse õnnetuseks tunnistamise menetluse käigus.
Otsus:
Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta L. Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. Mõista L Marcucciolt Avaliku Teenistuse Kohtu kasuks välja 2000 euro suurune summa.
Kokkuvõte
Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt – Ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames koostatud meditsiiniline aruanne – Väljaarvamine
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; eeskirjad ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta, artikkel 20)
Kohtumenetlus – Kohtukulud – Ametniku alusetu hagiga Avaliku Teenistuse Kohtule tekitatud põhjendamatud või pahatahtlikud kulud
(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 94)
Aktide või otsustega, mille peale saab esitada tühistamishagi, on tegemist ainult nende meetmete puhul, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve otseselt ja vahetult puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.
Selliste aktide või otsuste puhul, mille koostamine toimub mitmes etapis, muu hulgas sisemenetluses, kujutavad endast vaidlustatavat akti vaid meetmed, mis kinnitavad vastava menetluse lõppedes lõplikult institutsiooni seisukoha; vaidlustatava aktina ei ole käsitatavad vahemeetmed, mille eesmärk on lõpliku otsuse ettevalmistamine.
Sellega seoses tuleb meditsiinilist aruannet, mis on koostatud ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames, pidada lõplikku otsust pelgalt ettevalmistavaks aktiks, ning eraldivõetuna ei ole tegemist isikut kahjustava meetmega. Neil tingimustel ei saa nõuet muuta sellist aruannet pidada taotluseks personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses, mille vaikimisi rahuldamata jätmise peale saab esitada kaebuse personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel ning hiljem hagi personalieeskirjade artikli 91 alusel.
(vt punktid 20, 21, 24 ja 25)
Viited:Euroopa Kohus: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili vs. kontrollikoda (punkt 6).
Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2006, kohtuasi F‑47/06: Aimi jt vs. komisjon (punkt 58); 29. november 2007, kohtuasi F‑52/06: Pimlott vs. Europol (punkt 48); 29. veebruar 2012, kohtuasi F‑3/11: Marcuccio vs. komisjon (punkt 39).
Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 94 on sätestatud, et kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2000 eurot.
Seda sätet tuleb kohaldada juhul, kui Euroopa Liidu kohtud on juba mitmel korral tuvastanud, et hageja valis kohtumenetluse ilma kehtiva põhjenduseta ning kui on ilmne, et asjaomane vaidlus on jätk sellisele tegevusele.
(vt punktid 30 ja 31)