EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02014R0223-20220414
Regulation (EU) No 223/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 on the Fund for European Aid to the Most Deprived
Consolidated text: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks
02014R0223 — ET — 14.04.2022 — 005.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 072 12.3.2014, lk 1) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, Euratom) 2018/1046, 18. juuli 2018, |
L 193 |
1 |
30.7.2018 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/559, 23. aprill 2020, |
L 130 |
7 |
24.4.2020 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/177, 10. veebruar 2021, |
L 53 |
1 |
16.2.2021 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/562, 6. aprill 2022, |
L 109 |
1 |
8.4.2022 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/613, 12. aprill 2022, |
L 115 |
38 |
13.4.2022 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 223/2014,
11. märts 2014,
mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks
I
JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese ja eesmärk
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond”) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020 ning määratakse kindlaks abifondi eesmärgid, toetuse rakendusala, olemasolevad rahalised vahendid ja nende jaotamine liikmesriikide vahel, samuti sätestatakse vajalikud eeskirjad, et tagada abifondi tulemuslikkus ja tõhusus.
Artikkel 2
Mõisted
Kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„esmane materiaalne abi” – kindla piirväärtusega enim puudustkannatavate isikute isiklikuks kasutamiseks mõeldud esmatarbekaubad, nagu riided, jalanõud, hügieenitarbed, koolivahendid, magamiskotid; |
2) |
„enim puudustkannatavad isikud” – füüsilised isikud (üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nendest moodustunud rühmad), kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mille on kehtestanud riigi pädevad asutused, konsulteerides asjaomaste sidusrühmadega ja vältides huvide konflikte, või mille on kindlaks määranud partnerorganisatsioonid ja heaks kiitnud riigi pädevad asutused ning mis võivad sisaldada elemente, mis võimaldavad suunata abi enim puudustkannatavatele isikutele teatavates geograafilistes piirkondades; |
3) |
„partnerorganisatsioonid” – avaliku sektori asutused ja/või mittetulundusühendused, kes jaotavad kas otse või muu partnerorganisatsiooni kaudu toidu- ja/või esmast materiaalset abi, mida täiendatakse asjakohasel juhul kaasnevate meetmetega, või kes viivad ellu meetmeid, mille otsene eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne kaasamine, ning kelle tegevuse on välja valinud korraldusasutus vastavalt artikli 32 lõike 3 punktile b; |
4) |
„riiklikud kavad” – kavad, millel on abifondiga vähemalt osaliselt kattuvad eesmärgid ning mida viivad ellu riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi avaliku sektori asutused või mittetulundusühendused; |
5) |
„toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskava” (ka „I rakenduskava”) – rakenduskava, mille abil toetatakse toidu- ja/või esmase materiaalse abi jaotamist enim puudustkannatavatele isikutele ning mida täiendatakse asjakohasel juhul enim puudustkannatavate isikute sotsiaalset tõrjutust vähendavate kaasnevate meetmetega; |
6) |
„enim puudustkannatavate isikute sotsiaalse kaasamise rakenduskava” (ka „II rakenduskava”) – rakenduskava, mille abil toetatakse aktiivsete tööturumeetmete hulka mittekuuluvaid meetmeid, mis hõlmavad mitterahalist, mittemateriaalset abi ja mille eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne kaasamine; |
7) |
„tegevus” – projekt, leping või meede, mille on välja valinud asjaomase rakenduskava korraldusasutus või mis on valitud tema vastutusel ja mis aitab kaasa tegevusega seotud rakenduskava eesmärkide saavutamisele; |
8) |
„lõpetatud tegevus” – tegevus, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult ellu viidud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik vajalikud maksed ja toetusesaajatele on välja makstud vastava rakenduskava kohane toetus; |
9) |
„toetusesaaja” – tegevuste algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avaliku või erasektori asutus; |
10) |
„lõppsaaja” – enim puudustkannatav isik või enim puudustkannatavad isikud, kes saavad abi vastavalt käesoleva määruse artiklile 4; |
11) |
„kaasnevad meetmed” – toidu- ja/või esmase materiaalse abi jaotamisele lisaks võetavad meetmed, mille eesmärk on vähendada sotsiaalset tõrjutust ja/või käsitleda sotsiaalseid kriise jõulisemal ja kestlikumal viisil, nagu tasakaalustatud toitumist käsitlevate suuniste andmine ja nõustamine eelarve planeerimise alal; |
12) |
„avaliku sektori kulud” – tegevuste rahastamiseks eraldatud avaliku sektori vahendid, mis pärinevad riigieelarvest või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, abifondiga seotud liidu eelarvest, avaliku sektori asutuste või avaliku sektori asutuste ühenduste eelarvest või mis tahes avalik-õigusliku asutuse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ ( 1 ) artikli 1 lõike 9 tähenduses) eelarvest; |
13) |
„vahendusasutus” – mis tahes avaliku või erasektori asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toetusesaajate rakendusalaste tegevustega; |
14) |
„aruandeaasta” – ajavahemik 1. juulist kuni 30. juunini, välja arvatud programmitöö perioodi esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste rahastamiskõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015. Viimane aruandeaasta kestab 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024; |
15) |
„majandusaasta” – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini; |
16) |
„eeskirjade eiramine” – liidu õiguse või selle kohaldamisega seotud liikmesriigi õiguse rikkumine, mis tuleneb abifondi rakendamisega seotud majandustegevuses osaleja tegevusest või tegematajätmisest, millega on kahjustatud või oleks võidud kahjustada liidu eelarvet kuluartikli alusetu debiteerimisega liidu eelarvest; |
17) |
„majandustegevuses osaleja” – füüsiline või juriidiline isik või muu üksus, kes osaleb abifondist saadava toetuse rakendamisel, välja arvatud riigivõimu teostav liikmesriik; |
18) |
„süstemaatiline eeskirjade eiramine” – eeskirjade eiramine, mis võib olla korduvat laadi, võib suure tõenäosusega toimuda sarnast liiki tegevuste puhul ning tuleneb suurtest puudustest juhtimis- ja kontrollisüsteemi tulemuslikus toimimises, sealhulgas käesolevast määrusest tulenevate asjakohaste menetluste kehtestamata jätmisest; |
19) |
„suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemi tulemuslikus toimimises” – puudused, mille puhul on vaja süsteemi põhjalikult parandada, mis tekitavad abifondiga seoses eeskirjade eiramise suure ohu ning mille esinemine on vastuolus juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta esitatud märkusteta auditiarvamusega. |
Artikkel 3
Eesmärgid
Seda eesmärki ja abifondi rakendamise tulemusi hinnatakse nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt.
Artikkel 4
Toetuse rakendusala
Enim puudustkannatavate isikute toiduga varustamise parandamiseks ja mitmekesistamiseks ning toidu raiskamise vähendamiseks ja vältimiseks võib abifondist toetada meetmeid, mis seonduvad toiduannetuste kogumise, transpordi, ladustamise ja jaotamisega.
Abifondist võib samuti toetada kaasnevaid meetmeid, mis lisanduvad toidu- ja/või esmase materiaalse abi pakkumisele.
Artikkel 5
Põhimõtted
Liikmesriigid ja komisjon võtavad sobivaid meetmed, et hoida abifondi ning abifondist rahastatavate kavade ja tegevuste kättesaadavuse küsimuses ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.
II
JAOTIS
VAHENDID JA PROGRAMMITÖÖ
Artikkel 6
Koguvahendid
Artikkel 6a
Lisavahendid COVID-19 puhanguga seotud kriisile reageerimiseks
Erandina käesoleva määruse artikli 59 lõikest 1 vabastatakse lisavahendite eelarvelised kulukohustused vastavalt normidele, mida järgitakse rakenduskava lõpetamisel.
Lisaks esimeses lõigus nimetatud esialgsetele eelmaksetele tasub komisjon 2022. aastal täiendava esialgse eelmaksena 4 % programmidele 2021. aastaks eraldatud REACT-EU vahenditest. Programmide puhul, mis viiakse ellu liikmesriikides, kus ajavahemikus 24. veebruarist 2022 kuni 23. märtsini 2022 on Ukrainast saabujate arv suurem kui 1 % nende riigi elanikkonnast, suurendatakse seda protsendimäära 34 %-ni.
Esimeses ja teises lõigus osutatud esialgsete eelmaksete summa kantakse komisjoni raamatupidamisarvestusest välja tervikuna hiljemalt rakenduskava lõpetamisel.
Artikkel 7
Rakenduskavad
I rakenduskavas esitatakse andmed järgmise kohta:
rakenduskava raames käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi (liikide) väljaselgitamine ja valimise põhjendus, iga käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi puhul toidu- ja/või esmase materiaalse abi jaotamise peamiste näitajate kirjeldus ja asjakohasel juhul võetavad kaasnevad meetmed, võttes arvesse artikli 16 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi;
asjakohase riikliku kava või riiklike kavade kirjeldus iga käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi kohta;
enim puudustkannatavate isikute toetuskõlblikkuse kriteeriumide kindlaksmääramise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi järgi;
tegevuste valimise kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid leevendatava materiaalse ilmajäetuse liigi järgi;
partnerorganisatsioonide valimise kriteeriumid, vajaduse korral liigendatakse kriteeriumid käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi järgi;
sellise mehhanismi kirjeldus, mille abil tagatakse vastastikune täiendavus ESFiga;
rahastamiskava, mis sisaldab tabelit, milles on esitatud kogu programmitöö perioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma orienteeruv jaotus leevendatava materiaalse ilmajäetuse liigi ning kaasnevate meetmete kaupa.
II rakenduskavas esitatakse:
strateegia, et aidata kava kaudu kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele ja vaesuse vähendamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, sh abiprioriteedi valimise põhjendus;
rakenduskava erieesmärgid, mis põhinevad riigi vajaduste kindlaksmääramisel ja mille puhul võetakse arvesse artikli 16 kohaselt tehtud eelhindamise tulemusi. Eelhinnang esitatakse komisjonile samal ajal kui rakenduskava;
rahastamiskava, sh tabel, milles on esitatud kogu programmitöö perioodi jooksul rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma orienteeruv jaotus meetmeliikide kaupa;
nende enim puudustkannatavate isikute määratlus, kellele abi on suunatud;
eraldatud kuludega seonduvad finantsnäitajad;
erieesmärkide eeldatavad tulemused ja vastavad kavaspetsiifilised väljundi- ja tulemusnäitajad koos alg- ja sihtväärtustega;
toetatavate meetmete liigi kirjeldus ja näited ning nende eeldatav panus punktis b osutatud erieesmärkide saavutamisse, sealhulgas juhtpõhimõtted tegevuste valimiseks ja vajaduse korral toetusesaajate tüüpide kindlaksmääramiseks;
sellise mehhanismi kirjeldus, mille abil tagatakse vastastikune täiendavus ESFiga ning välditakse tegevuste kattuvust ja mitmekordset rahastamist.
Lisaks tuuakse igas rakenduskavas välja
korraldusasutus, sertifitseerimisasutus (kui see on asjakohane), auditeerimisasutus ja asutus, kellele komisjon makseid teeb, samuti seiremenetluse kirjeldus;
nende meetmete kirjeldus, mille abil tagatakse, et rakenduskava ettevalmistamisse kaasatakse kõik asjaomased sidusrühmad ning vajadusest lähtuvalt pädevad piirkondlikud, kohalikud ja muud avaliku sektori asutused;
artikli 27 lõike 4 kohase tehnilise abi kavandatava kasutamise kirjeldus, mis hõlmab meetmeid, mille eesmärk on parandada toetusesaajate haldussuutlikkust rakenduskavaga ette nähtud ülesannete täitmisel;
rahastamiskava koos tabeliga, milles on esitatud iga aasta kohta artikliga 20 kooskõlas olev rahaliste assigneeringute summa, mida on kavas abifondist toetuse andmiseks eraldada, samuti artikliga 20 kooskõlas olev kaasrahastamise määr.
Olenemata sellest, kas abifond seda tegevust toetab või mitte, võtavad artikli 7 lõike 2 punktis e osutatud partnerorganisatsioonid, kes vahetult jagavad toidu- ja/või esmast materiaalset abi, ise või koostöös muude organisatsioonidega materiaalse abi osutamist täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad asjakohasel juhul ümbersuunamist pädevate asutuste poole ja mille eesmärk on enim puudustkannatavate isikute sotsiaalne kaasamine. Selliste kaasnevate meetmete võtmine ei ole aga kohustuslik juhul, kui toidu- ja/või esmast materiaalset abi antakse üksnes lastehoiuasutustes või muudes samaväärsetes asutustes enim puudustkannatavatele lastele.
Artikkel 8
Rakenduskavade vastuvõtmine
Artikkel 9
Rakenduskavade muutmine
Liikmesriik teatab komisjonile otsustest muuta esimeses lõigus osutatud elemente ühe kuu jooksul alates otsuse tegemisest. Otsuses määratakse kindlaks selle jõustumise kuupäev, mis ei tohi olla varasem otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse ka rakenduskava nende elementide muutmise suhtes, mis käsitlevad Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevaid rändeprobleeme.
Artikkel 10
Heade tavade vahetamine
Komisjon soodustab muu hulgas veebisaidi kaudu kogemuste vahetamist, suutlikkuse suurendamiseks tehtavaid tegevusi, võrgustike loomist ja asjakohaste tulemuste levitamist enim puudustkannatavatele isikutele mitterahalise abi osutamise valdkonnas.
Kaasata võib ka asjaomaseid organisatsioone, kes ei kasuta abifondi vahendeid.
Lisaks konsulteerib komisjon vähemalt kord aastas abifondist saadud toetuse rakendamise küsimustes liidu tasandi partnerorganisatsioonidega ja annab seejärel õigeaegset tagasisidet Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Komisjon hõlbustab ka abifondiga seotud asjaomaste tulemuste, aruannete ja teabe levitamist internetis.
III
JAOTIS
SEIRE, HINDAMINE, TEAVE JA TEABEVAHETUS
Artikkel 11
II rakenduskava seirekomisjon
Artikkel 12
II rakenduskava seirekomisjoni ülesanded
Seirekomisjon uurib kõiki asjaolusid, mis mõjutavad kava täitmist. Seirekomisjon uurib eelkõige järgmist:
korraldusasutuse esitatud dokumentide, sealhulgas hindamistulemuste põhjal rakenduskava erieesmärkide saavutamisel tehtud edusamme;
teavitamis- ja teabevahetusmeetmete rakendamist;
meetmeid, milles võetakse arvesse ning edendatakse naiste ja meeste võrdõiguslikkust, võrdseid võimalusi ning mittediskrimineerimist.
Seirekomisjon vaatab läbi ja kiidab heaks
tegevuste valiku metoodika ja kriteeriumid kooskõlas artikli 7 lõike 3 punktis f sätestatud aluspõhimõtetega;
rakenduskava elluviimise aastaaruanded ja lõpparuanded;
korraldusasutuse tehtud ettepanekud rakenduskava kõikide muudatuste kohta.
Seirekomisjon seirab oma tähelepanekutest lähtuvalt võetud meetmeid.
Artikkel 13
Rakenduskava elluviimise aruanded ja näitajad
Erandina esimesest lõigust on 2019. aasta aruande esitamise tähtaeg 30. september 2020.
Liikmesriigid konsulteerivad I rakenduskava elluviimise aruannete osas asjaomaste sidusrühmadega, vältides samal ajal huvide konflikte. Sidusrühmade märkuste kokkuvõte lisatakse aruandele.
Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid liikmesriigile nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.
Liikmesriigid koostavad rakenduskava elluviimise lõpparuande vastavalt lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktidele.
Komisjon vaatab rakenduskava elluviimise lõpparuande läbi ja teatab liikmesriigile oma tähelepanekutest viie kuu jooksul alates lõpparuande kättesaamisest.
Kui komisjon ei esita oma tähelepanekuid liikmesriigile nimetatud tähtaja jooksul, loetakse lõpparuanne vastuvõetuks.
Artikkel 14
Läbivaatamiskoosolekud
Artikkel 15
Hindamist käsitlevad üldsätted
Artikkel 16
Eelhindamine
I rakenduskava eelhindamise käigus hinnatakse järgmist:
panus liidu eesmärgi saavutamisse vähendada 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra nende inimeste arvu, kes elavad vaesuses või vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, võttes arvesse käsitletava materiaalse ilmajäetuse liiki ja riikide olukorda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja materiaalse ilmajäetuse osas;
kavandatava rakenduskava sisemine sidusus ja seos muude asjakohaste rahastamisvahenditega;
eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla rakenduskava eesmärkidega;
eeldatavate väljundite panus abifondi tulemuste ja seega selle eesmärkide saavutamisse;
asjaomaste sidusrühmade kaasatus;
rakenduskava seiremenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus.
II rakenduskava eelhindamise käigus hinnatakse järgmist:
panus vaesuse vähendamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisse kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, võttes arvesse liikmesriigi vajadusi;
kavandatava kava sisemine sidusus ja seos muude asjaomaste vahenditega, eelkõige ESFiga;
eelarveliste vahendite eraldamise kooskõla kava eesmärkidega;
esitatud kava eriomaste näitajate asjakohasus ja selgus;
kuidas eeldatavad väljundid tulemustele kaasa aitavad;
kas näitajate kvantifitseeritud sihtväärtused on realistlikud, võttes arvesse kavandatavat abifondi toetust;
kavandatud toetusvormi põhjendus;
kava juhtimiseks vajaliku personali ja haldussuutlikkuse piisavus;
kava seiremenetluste ja hindamiste läbiviimiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus;
meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamiseks ning igasuguse diskrimineerimise ennetamiseks kavandatud meetmete piisavus.
Artikkel 17
Hindamine rakenduskava programmitöö perioodil
Artikkel 18
Järelhindamine
Omal algatusel ja tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon järelhindamise. Komisjoni abistavad väliseksperdid. Järelhindamisel hinnatakse abifondi tulemuslikkust ja tõhusust, hinnatakse saavutatud tulemuste järjepidevust, mõõdetakse abifondi lisaväärtust. Järelhindamine viiakse lõpule 31. detsembriks 2024.
Artikkel 19
Teave ja teabevahetus
Selleks et tagada abifondi toetuse läbipaistvus, koostab korraldusasutus abifondi poolt toetatavate tegevuste loetelu tabeli vormis, mis võimaldab andmeid sorteerida, otsida, andmetest väljavõtet teha, neid võrrelda ja hõlpsasti internetis avaldada. Tegevuste loetelu sisaldab vähemalt järgmist teavet:
toetusesaaja nimi ja aadress,
eraldatud liidu rahaliste vahendite summa,
I rakenduskava puhul käsitletava materiaalse ilmajäetuse liik.
Korraldusasutus ajakohastab tegevuste loetelu vähemalt iga kaheteistkümne kuu tagant.
Toetusesaajad ja partnerorganisatsioonid, kellel on oma veebisait, esitavad ka oma veebisaidil tegevuse lühikirjelduse, sealhulgas teabe selle eesmärkide ja tulemuste kohta, ning tõstavad seal esile liidu rahalist toetust.
II rakenduskava puhul
vastutab liikmesriik või korraldusasutus
niisuguse teavitusalase põhiürituse korraldamise eest, millel antakse teada rakenduskava käivitamisest, ning
aastas vähemalt ühe niisuguse teavitusalase põhiürituse korraldamise eest, mille raames teavitatakse rahastamisvõimalustest ja rakendatavatest strateegiatest ja/või esitletakse rakenduskava raames saavutatut, sealhulgas vajaduse korral tegevuste näiteid;
teavitab toetusesaaja tegevuse ajal üldsust abifondist saadud toetusest, tagades, et tegevuses osalejaid on teavitatud abifondi toetusest;
sisaldab niisugust tegevust käsitlev dokument, sealhulgas osalemis- või muu tunnistus, teavet selle kohta, et rakenduskava on saanud abifondist toetust;
tagab korraldusasutus, et potentsiaalsetel toetusesaajatel on juurdepääs asjaomasele teabele, mis käsitleb rahastamisvõimalusi, taotlusvooru avamist ja selle tingimusi ning toetatavate tegevuste valimise kriteeriumeid.
IV
JAOTIS
ABIFONDI RAHALINE TOETUS
Artikkel 20
Kaasrahastamine
Kaasrahastamismäära muutmise taotlused esitatakse artiklis 9 sätestatud rakenduskavade muutmise korra kohaselt ja neile lisatakse muudetud kava. 100 % kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui komisjon kiidab rakenduskava asjaomase muudatuse heaks enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist vastavalt artikli 45 lõikele 2.
Enne 1. juulil 2021 algava aruandeaasta esimese maksetaotluse esitamist esitavad liikmesriigid I lisas esitatud rakenduskavade mudelite alapunktis 5.1 osutatud tabeli, milles näidatakse kaasrahastamismäär, mida kohaldati 30. juunil 2020 lõppenud aruandeaastal.
Erandina artikli 9 lõigetest 1, 2 ja 3 ei ole 100 % kaasrahastamismäära kohaldamiseks vaja komisjoni otsust programmi muudatuse heakskiitmise kohta. Liikmesriik esitab komisjonile muudetud finantstabelid, millele on osutatud I lisas esitatud rakenduskavade vormide punktis 5.1. 100 % kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui finantstabelid esitatakse komisjonile enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta kohta vastavalt artikli 45 lõikele 2.
Artikkel 21
Ajutiste eelarveraskustega liikmesriikidele tehtavate maksete suurendamine
Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle rakenduskava suhtes kehtestatud kaasrahastamise määra. Suurendatud kaasrahastamismäära, mis ei tohi ületada 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriigi puhul on täidetud mõni järgmistest tingimustest:
kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 ( 4 ) kohaselt;
kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta keskmise tähtajaga finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 ( 5 ) kohaselt;
liikmesriik saab finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu kohaselt.
Artikkel 22
Rahastamiskõlblikkuse periood
Erandina esimesest lõigust on COVID‐19 puhanguga seotud kriisile reageerimise suutlikkuse suurendamiseks kavandatud tegevuste kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.
Erandina esimesest lõigust on Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevad rändeprobleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud rahastamiskõlblikud alates 24. veebruarist 2022.
Artikkel 23
Tegevuste rahastamiskõlblikkus
Toiduabi ja/või esmast materiaalset abi enim puudustkannatavate isikute jaoks võib osta ka avaliku sektori asutus ja anda need partnerorganisatsioonidele tasuta. Sellisel juhul võib toitu hankida kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 16 lõikega 2 võõrandatud sekkumisvarudest pärit toodete kasutuse, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikust seisukohast kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toidu kättetoimetamisel partnerorganisatsioonidele. Selliste varudega tehtud tehingutest saadud summasid kasutatakse enim puudustkannatavate isikute hüvanguks, neid ei kasutata käesoleva määruse artiklis 20 sätestatud liikmesriikide kaasrahastamiskohustuste vähendamiseks.
Selleks et tagada nende võimalikult tõhus kasutamine, kohaldab komisjon menetlusi, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 20 punktile i, mille alusel võib käesoleva määruse kohaldamisel selles osutatud tooteid kasutada, töödelda või müüa.
Artikkel 24
Toetamise viis
Liikmesriigid kasutavad abifondi toetamiseks toetuste, hangete või nende kombinatsiooni teel. Sellegipoolest ei või sellist toetust anda abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 25
Toetuste vormid
Toetuste vormid on järgmised:
tegelikult tekkinud ja tasutud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine;
hüvitamine ühikuhindade alusel;
avaliku sektori toetuse ühekordsed summad, mis ei ületa 100 000 eurot;
kindlasummaline rahastamine, mille korral kohaldatakse ühe või mitme konkreetse kulukategooria suhtes protsendimäära.
Lõike 1 punktides b, c ja d osutatud kulud määratakse kindlaks alljärgneva põhjal:
aus, õiglane ja kontrollitav arvutusmeetod, mis põhineb järgmisel:
statistilised andmed või muu objektiivne teave,
toetusesaajate varasemat tegevust puudutavad kontrollitud andmed või nende tavapärane kuluarvestustavade rakendamine;
meetodid ja vastavad ühikukulud, ühekordsed summad ja kindlad toetusmäärad, mida kohaldatakse sama tüüpi tegevuste ja toetusesaajatega seotud toetuseskeemide suhtes, mida rahastab täielikult asjaomane liikmesriik;
käesoleva määrusega kehtestatud määrad;
juhul kui avaliku sektori toetus ei ületa 100 000 eurot, iga üksikjuhtumi puhul eraldi tehtud arvutused, lähtudes korraldusasutusega eelnevalt kokkulepitud esialgsest eelarvest;
rakendusnormid vastavatele ühikuhindadele, kindlasummalistele maksetele ja ühtsetele määradele, mida kohaldatakse liidu poliitikas sarnast tüüpi tegevuste ja toetusesaajate suhtes.
Artikkel 26
Kulude rahastamiskõlblikkus
Olenemata lõikest 1 on I rakenduskavast toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud järgmised kulud:
toidu ja/või esmase materiaalse abi ostmise kulud ning partnerorganisatsioonidele isikukaitsematerjalide ja -vahendite ostmise kulud;
juhul kui toitu või esmast materiaalset abi ostab avaliku sektori asutus ja annab need partnerorganisatsioonidele, siis toidu või esmase materiaalse abi partnerorganisatsioonile kuuluvasse hoiukohta transportimise kulud ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 1 % punktis a osutatud kuludest, või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tegelikult tekkinud ja tasutud kulud;
partnerorganisatsioonide haldus-, ettevalmistus-, transpordi- ja hoiustamiskulud, mida arvutatakse kindla määrana, mis on 5 % punktis a osutatud kuludest, või 5 % kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 16 võõrandatud toiduainete väärtusest;
partnerorganisatsioonide toiduannetuste kogumise, transportimise, hoiustamise ja jaotamise ning sellega otseselt seotud teadlikkuse suurendamise alase tegevuse kulud;
partnerorganisatsioonidele, kes jagavad enim puudust kannatavatele isikutele toitu ja/või esmast materiaalset abi ise või koostöölepingute alusel, tekkinud ja nende poolt deklareeritud kaasnevate meetmete kulud, mida arvutatakse ühtse määrana, mis on 5 % käesoleva lõike punktis a osutatud kuludest või 5 % kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 16 kõrvaldatud toiduainete väärtusest.
Rakenduskavast toetuse saamise tingimustele ei vasta järgmised kulud:
laenuintress;
infrastruktuuri tagamine;
kasutatud kaupadega seotud kulud;
käibemaks, välja arvatud juhul, kui see ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutav.
Artikkel 26a
I rakenduskava alusel toetatavate tegevuste kulude rahastamiskõlblikkus COVID‐19 puhangu tõttu tegevuste peatamise ajal
COVID‐19 puhangust tingitud viivitused toidu ja/või esmase materiaalse abi kättetoimetamisel ei too kaasa ostu sooritanud asutuse või partnerorganisatsioonide poolt kooskõlas artikli 26 lõikega 2 kantud rahastamiskõlblike kulude vähendamist. Sellised kulud võib deklareerida komisjonile täies ulatuses kooskõlas artikli 26 lõikega 2 enne toidu- ja/või esmase materiaalse abi kättetoimetamist enim puudustkannatavatele isikutele, tingimusel et kättetoimetamine jätkub pärast COVID‐19 puhanguga seotud kriisi lõppemist.
Kui toit on COVID‐19 puhangu tõttu toidu kättetoimetamise peatamise tagajärjel riknenud, ei vähendata artikli 26 lõike 2 punktis a sätestatud kulusid.
Artikkel 26b
II rakenduskava või tehnilise abi raames toetatavate tegevuste kulude rahastamiskõlblikkus COVID‐19 puhangu tõttu tegevuste peatamise ajal
Tegevuste puhul, mille elluviimine on COVID‐19 puhangu tõttu peatatud, võib liikmesriik käsitada peatamise ajal tekkinud kulusid rahastamiskõlblike kuludena isegi juhul, kui teenuseid ei ole osutatud, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
tegevuse elluviimine peatati pärast 31. jaanuari 2020;
tegevus peatati COVID‐19 puhangu tõttu;
kulud on tekkinud ja tasutud;
kulud kujutavad endast toetusesaaja jaoks tegelikke kulusid ning makstud summasid ei saa tagasi nõuda ega nõuda nende hüvitamist; selliste tagasinõutavate või hüvitamisele kuuluvate summade puhul, mida ei maksa liikmesriik, võib liikmesriik arvestada, et nimetatud tingimus on täidetud, kui toetusesaaja seda tõendab; tagasinõutud ja hüvitatud summad arvatakse kuludest maha;
kulude puhul piirdutakse tegevuse peatamise perioodiga.
Tegevuste puhul, mille kulud hüvitatakse toetusesaajale lihtsustatud kuluvõimaluste alusel ja kulude hüvitamise aluseks olevate meetmete rakendamine on COVID‐19 puhangu tõttu peatatud, võib asjaomane liikmesriik hüvitada toetusesaajale kulud peatamisperioodiks kavandatud väljundite alusel, isegi kui meetmeid ei rakendata, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
meetmete rakendamine peatati pärast 31. jaanuari 2020;
meetmed peatati COVID‐19 puhangu tõttu;
lihtsustatud kuluvõimalused vastavad toetusesaaja kantud tegelikele kuludele, mida toetusesaaja peab tõendama ning mida ei ole võimalik tagasi nõuda ega hüvitada; selliste tagasinõutavate või hüvitamisele kuuluvate summade puhul, mida ei maksa liikmesriik, võib liikmesriik arvestada, et nimetatud tingimus on täidetud, kui toetusesaaja seda tõendab; tagasinõutud ja hüvitatud summad arvatakse lihtsustatud kuluvõimalusele vastavast summast maha;
toetusesaajale hüvitatakse meetmete peatamise perioodiga piirduvad kulud.
Käesoleva lõke esimeses lõigus osutatud tegevuste puhul võib liikmesriik hüvitada toetusesaajale kulud ka artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud kulude alusel, kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
Kui liikmesriik hüvitab toetusesaajale kulud esimese ja teise lõigu alusel, tagab ta, et kulud hüvitatakse ainult üks kord.
Artikkel 26c
II rakenduskava või tehnilise abi raames toetatavate tegevuste kulude rahastamiskõlblikkus, kui tegevusi ei ole COVID‐19 puhangu tõttu täielikult ellu viidud
Liikmesriik võib käsitada rahastamiskõlblikena selliste tegevuste kulusid, mida ei ole COVID‐19 puhangu tõttu täielikult ellu viidud, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
tegevuse elluviimine katkes pärast 31. jaanuari 2020;
tegevuse elluviimine katkes COVID‐19 puhangu tõttu;
kulud on tekkinud toetusesaajale enne tegevuse elluviimise katkemist ja toetusesaaja on need tasunud.
Tegevuste puhul, mille kulud hüvitatakse toetusesaajale lihtsustatud kuluvõimaluste alusel, võib liikmesriik käsitada rahastamiskõlblikena selliste tegevuste kulusid, mida ei ole COVID‐19 puhangu tõttu täielikult ellu viidud, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
tegevuse elluviimine katkes pärast 31. jaanuari 2020;
tegevuse elluviimine katkes COVID‐19 puhangu tõttu;
meetmed, mille kulud hüvitatakse lihtsustatud kuluvõimaluste alusel, on enne tegevuse elluviimise katkemist vähemalt osaliselt rakendatud.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tegevuste puhul võib liikmesriik hüvitada toetusesaajale kulud ka artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud kulude alusel, kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
Kui liikmesriik hüvitab toetusesaajale kulud nii esimese kui ka teise lõigu alusel, tagab ta, et kulud hüvitatakse ainult üks kord.
Artikkel 27
Tehniline abi
V
JAOTIS
JUHTIMINE JA KONTROLL
Artikkel 28
Juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldpõhimõtted
Juhtimis- ja kontrollisüsteemidega nähakse kooskõlas artikli 5 lõikega 7 ette
iga juhtimis- ja kontrolliorgani ülesannete kirjeldus ja nende ülesannete organisisene jaotus;
selliste organite omavaheliste ja organisiseste ülesannete lahususe põhimõttest kinnipidamine;
deklareeritud kulude õigsuse ja korrapärasuse tagamise kord;
raamatupidamissüsteemid, finantsandmete ja näitajaid käsitlevate andmete säilitamise ja edastamise süsteemid, seiresüsteemid ja aruandlussüsteemid elektroonilisel kujul;
aruandlus- ja seiresüsteemid, kui vastutav organ usaldab ülesannete täitmise mõnele teisele organile;
juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise auditeerimise kord;
piisava kontrolljälje tagamise süsteemid ja menetlused;
eeskirjade eiramise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine ning põhjendamatult makstud summade ja kogunenud viivisintressi tagasinõudmine.
Artikkel 29
Kohustused seoses eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega
Vastavalt põhimõttele, mis seisneb eelarve täitmises koostöös liikmesriikidega, vastutavad liikmesriigid ja komisjon kavade juhtimise ja kontrolli eest kooskõlas oma vastavate kohustustega, mis on sätestatud käesolevas määruses.
Artikkel 30
Liikmesriikide kohustused
Liikmesriigid ei pea komisjonile eeskirjade eiramisest teatama, kui
eeskirjade eiramine seisneb ainuüksi selles, et kaasrahastatava rakenduskavaga hõlmatud tegevust ei viida täielikult või osaliselt ellu toetusesaaja pankroti tõttu;
toetusesaaja teatab eeskirjade eiramisest vabatahtlikult korraldus- või sertifitseerimisasutusele enne, kui need on selle avastanud, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast avaliku sektori toetuse väljamaksmist;
korraldus- või sertifitseerimisasutus avastab ja kõrvaldab eeskirjade eiramise enne, kui asjaomased kulud kantakse komisjonile esitatavasse kuluaruandesse.
Kõigil muudel juhtudel, eelkõige enne pankrotti aset leidvatel juhtudel või kahtlustatavate pettuste korral, teatatakse avastatud eeskirjade eiramisest ning sellega seotud ennetus- ja parandusmeetmetest komisjonile.
Kui toetusesaajale tegevusega seoses alusetult makstud summasid ei ole võimalik sisse nõuda ja selle põhjuseks on liikmesriigi viga või hooletus, vastutab liikmesriik asjaomaste summade liidu eelarvesse tagasimaksmise eest. Liikmesriik võib otsustada alusetult makstud summat mitte sisse nõuda, kui toetusesaajalt sissenõutav, majandusaasta jooksul tegevusele fondidest toetusena antud summa ilma intressideta ei ületa 250 eurot.
Komisjonil on õigus võtta artikli 62 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse täiendavad üksikasjalikud eeskirjad teatamist vajavate eeskirjade eiramise juhtude kindlaksmääramise kriteeriumide, esitatavate andmete ning tingimuste ja menetluste kohta, mida kohaldatakse, et teha kindlaks, kas summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, tuleb hüvitada liikmesriikidel.
Komisjon võtab artikli 63 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm.
Artikkel 31
Asutuste määramine
Artikkel 32
Korraldusasutuse ülesanded
Rakenduskava juhtimisel teeb korraldusasutus järgmist:
vajaduse korral toetab artiklis 11 osutatud seirekomisjoni tööd ja edastab talle tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe, iseäranis rakenduskava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme puudutavad andmed, finantsandmed ning näitajaid puudutavad andmed;
koostab artiklis 13 osutatud rakenduskava elluviimise aasta- ja lõpparuande ning esitab need I rakenduskava puhul pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ja samal ajal huvide konflikte vältides ning II rakenduskava puhul pärast artiklis 11 osutatud seirekomisjoni heakskiidu saamist komisjonile;
teeb vahendusasutustele ja toetusesaajatele kättesaadavaks teabe, mis on oluline nende ülesannete täitmiseks ja tegevuste elluviimiseks;
loob süsteemi, millega kirjendatakse ja salvestatakse elektrooniliselt iga tegevust kajastavad andmed, mis on vajalikud seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, sealhulgas andmed II rakenduskava alusel kaasrahastatavate tegevustes osalejate kohta;
tagab, et punktis d osutatud andmed kogutakse, sisestatakse ja säilitatakse punktis d osutatud süsteemis kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ sätetega ning võimaluse korral liigendatakse soo alusel.
Tegevuste valimisel korraldusasutus
koostab ja, kui see on pärast heakskiidu saamist asjakohane, kohaldab asjakohaseid valikumenetlusi ja/või -kriteeriume, mis on mittediskrimineerivad ja läbipaistvad;
tagab, et valitud tegevus
kuulub abifondi ja rakenduskava rakendusalasse;
vastab rakenduskavas ning artiklites 22, 23 ja 26 sätestatud kriteeriumidele;
arvestab vajaduse korral artikli 5 lõigetes 11, 12, 13 ja 14 sätestatud põhimõtteid;
tagab, et toetusesaajale esitatakse dokument, milles kirjeldatakse iga tegevuse toetuse tingimusi, sealhulgas tegevuse raames pakutavaid tooteid või teenuseid puudutavaid konkreetseid nõudeid, rahastamiskava ja elluviimise tähtaega;
veendub enne tegevuse heakskiitmist, et toetusesaajal on haldus-, finants- ja toimimissuutlikkus punktis c osutatud tingimuste täitmiseks;
veendub, et kui tegevus on alanud enne rahastamistaotluse esitamist korraldusasutusele, on täidetud tegevust puudutavad olulised kohaldatavad õigusnormid;
määrab I rakenduskava puhul materiaalse abi liigid ja II rakenduskava puhul meetme liigid, mille alla tegevuse kulud arvatakse.
Rakenduskava finantsjuhtimisel ja -kontrollimisel korraldusasutus
kontrollib, et kaasrahastatavad tooted on tarnitud ja teenused osutatud ning et tegevus vastab kohaldatavatele õigusnormidele, rakenduskavale ning tegevusele toetuse andmise tingimustele, ning
kui kulud hüvitatakse vastavalt artikli 25 lõike 1 punktile a, et toetusesaaja deklareeritud kulude summa on tasutud;
kui kulud hüvitatakse vastavalt artikli 25 lõike 1 punktidele b, c ja d, et toetusesaajale kulude hüvitamise tingimused on täidetud;
tagab, et tegelikult tekkinud rahastamiskõlblike kulude alusel hüvitatavate tegevuste rakendamisse kaasatud toetusesaajad kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi tegevusega seotud tehingute kohta;
rakendab tulemuslikke ja proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid, arvestades tuvastatud riske;
kehtestab menetlused, millega tagatakse, et kõiki kulusid ja auditeid puudutavaid dokumente, mida on vaja piisava kontrolljälje tagamiseks, hoitakse kooskõlas artikli 28 punkti g nõuetega;
koostab finantsmääruse artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktides a ja b osutatud liidu vahendite haldaja kinnituse ja iga-aastase kokkuvõtte.
Lõike 4 punkti a alusel toimuv kontroll hõlmab järgmisi menetlusi:
toetusesaajate iga hüvitamistaotluse halduskontrollid;
tegevuste kohapealsed kontrollid.
Kohapealse kontrollimise sagedus ja ulatus peab olema proportsionaalne tegevusele eraldatava avaliku sektori toetuse summa ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi tervikuna ohustava riski tasemega, mille auditeerimisasutus niisuguste kontrollide ja auditite käigus kindlaks on teinud.
Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega nähakse ette käesoleva artikli lõike 2 punkti d alusel loodud süsteemi tehniline kirjeldus. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 63 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 33
Sertifitseerimisasutuse ülesanded
Rakenduskava sertifitseerimisasutusel on järgmised ülesanded:
koostada ja esitada komisjonile maksetaotlusi ning tõendada, et need lähtuvad usaldusväärsetest raamatupidamissüsteemidest, rajanevad kontrollitavatel tõendavatel dokumentidel ning neid on kontrollinud korraldusasutus;
koostada finantsmääruse artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktis a osutatud raamatupidamise aastaaruandeid;
tõendada raamatupidamise aastaaruannete terviklikkust, täpsust ja õigsust ning seda, et arvestuskannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ning et need on tehtud seoses tegevustega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele ning on vastavuses kohaldatava õigusega;
tagada sellise süsteemi olemasolu, milles salvestatakse ja säilitatakse elektroonilisel kujul iga tegevuse raamatupidamisandmikud ning mis toetab kõiki andmeid, mida on vaja, et koostada maksetaotlusi ja raamatupidamise aastaaruandeid, sealhulgas tagasinõutavate summade, tagasinõutud summade ning tegevuse või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade andmikud;
maksetaotluste koostamise ja esitamise puhul tagada, et ta on saanud korraldusasutuselt piisavalt teavet kuludega seotud menetluste ja kontrollide kohta;
arvestada maksetaotluste koostamisel ja esitamisel kõikide auditeerimisasutuse poolt või tema vastutusel korraldatud auditite tulemusi;
hoida elektroonilisel kujul raamatupidamisandmikke komisjonile deklareeritud kulude ja toetusesaajatele makstud vastava avaliku sektori toetuse kohta;
pidada arvestust tagasinõutud summade ning tegevuse kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta. Tagasinõutud summad makstakse liidu eelarvesse tagasi enne rakenduskava lõpetamist, arvates need maha kulude järgnevast eelarvestusest.
Artikkel 34
Auditeerimisasutuse ülesanded
Deklareeritud kulusid auditeeritakse representatiivse valimi või vajaduse korral substantiivse testimise ja üldiselt statistiliste valimimeetodite alusel.
Auditeerimisasutuse pädevale arvamusele tuginedes võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kasutada ka mittestatistilist valimimeetodit kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega ning üksnes sellistel juhtudel, kui tegevuste arv aruandeaasta jooksul ei ole piisav statistilise meetodi kasutamiseks.
Sellistel juhtudel peab valimi suurus olema piisav selleks, et võimaldada auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus kooskõlas finantsmääruse artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktiga b.
Mittestatistiline valimimeetod peab hõlmama vähemalt 5 % tegevustest, mille kulud on komisjonile aruandeaasta jooksul deklareeritud, ja 10 % kuludest, mis on komisjonile aruandeaasta jooksul deklareeritud.
Kui I rakenduskavale abifondist eraldatava toetuse kogusumma ei ületa 35 000 000 eurot, võib auditeerimisasutus piirduda oma auditis iga-aastase süsteemiauditiga, mis hõlmab substantiivset testimist, mis põhineb tegevuste pistelise ja riskipõhise kontrolli kombinatsioonil. Auditeerimine peab toimuma kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega ning selle raames tuleb igal aastal kvantifitseerida vigade määr komisjonile esitatud tõendatud kuludeklaratsioonides.
Auditeerimisasutus koostab
auditiarvamuse vastavalt finantsmääruse artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktile b;
auditiaruande, milles esitatakse vastavalt lõikele 1 korraldatud auditite peamised tähelepanekud, sealhulgas juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuvastatud puuduste kohta, samuti kavandatud ja rakendatud parandusmeetmed.
Kui ühine juhtimis- ja kontrollisüsteem kehtib kahe rakenduskava suhtes, võib esimese lõigu punktis b nõutavad andmed rühmitada ühte aruandesse.
Artikkel 35
Korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse määramise kord
Sõltumatu auditeerimisasutus on auditeerimisasutus või mõni muu avaliku sektori või eraõiguslik asutus, millel on piisav auditivõime, mis on sõltumatu korraldusasutusest ja vajaduse korral sertifitseerimisasutusest ning mis teeb oma tööd, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid.
Komisjon võib esitada tähelepanekuid kahe kuu jooksul alates esimeses lõigus osutatud dokumentide kättesaamisest.
Ilma et see piiraks artikli 46 kohaldamist, ei peata kõnealuste dokumentide läbivaatamine vahemaksetaotluste käsitlemist.
Kui määratud asutus ei rakenda nõutud parandusmeetmeid liikmesriigi kehtestatud katseaja jooksul, lõpetab liikmesriik määramise asjakohasel tasandil.
Liikmesriik teavitab komisjoni viivitamata määratud asutuse suhtes kehtestatud katseajast, edastades teabe nimetatud katseaja pikkuse kohta, katseaja lõpetamisest pärast parandusmeetmete rakendamist, samuti sellest, kui asutuse määramine on lõpetatud. Teade selle kohta, et liikmesriik on kehtestanud määratud asutusele katseaja, ilma et see piiraks artikli 46 kohaldamist, ei peata vahemaksetaotluste käsitlemist.
Artikkel 36
Komisjoni volitused ja vastutusalad
Komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad, kes on nõuetekohaselt volitatud kohapealseid auditeid või kontrolle tegema, peavad pääsema ligi kõikidele vajalikele abifondist toetatavate tegevustega või juhtimis- ja kontrollisüsteemiga seotud andmikele, dokumentidele ja metaandmetele, olenemata kandjast, millele need on salvestatud. Liikmesriigid esitavad komisjonile taotluse alusel selliste andmike, dokumentide ja metaandmete koopiad.
Käesolevas lõikes kirjeldatud õigused ei mõjuta liikmesriikide õigusnormide kohaldamist, milles teatavate tegevuste tegemise õigus on riigisiseste õigusaktidega selleks määratud ametnikel. Komisjoni ametnikud ja volitatud esindajad ei osale muu hulgas liikmesriigi õigusaktide raames koduvisiitidel ega isikute ametlikul küsitlemisel. Niisugustel ametnikel ja esindajatel on siiski juurdepääs sel teel saadud teabele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohtute pädevust ja austades täielikult asjaomaste õigussubjektide põhiõigusi.
Artikkel 37
Koostöö auditeerimisasutustega
VI
JAOTIS
FINANTSJUHTIMINE, RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLL JA HEAKSKIITMINE, FINANTSKORREKTSIOONID NING KULUKOHUSTUSTEST VABASTAMINE
1.
PEATÜKK
Finantsjuhtimine
Artikkel 38
Eelarvelised kulukohustused
Liidu eelarvelised kulukohustused iga rakenduskava suhtes määratakse iga-aastaste osamaksetega ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.
Iga rakenduskava puhul võetakse esimese osamakse eelarveline kulukohustus pärast seda, kui komisjon on rakenduskava heaks kiitnud.
Järgnevate osamaksete eelarvelised kulukohustused võtab komisjon igal aastal enne 1. maid, lähtudes teises lõigus osutatud otsusest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse finantsmääruse artiklit 16.
Artikkel 39
Komisjoni tehtavad väljamaksed
Artikkel 40
Vahemaksed ning lõppmakse tegemine
Artikkel 41
Maksetaotlused
Maksetaotlustes peab kogu rakenduskava kohta ja artikli 27 lõikes 4 osutatud tehnilise abi kohta sisalduma
tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusumma, nagu see on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud;
tegevuste rakendamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma, nagu see on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud.
Artikkel 42
Maksed toetusesaajatele
Korraldusasutus võib lõikes 2 osutatud maksetähtaja põhjendatud juhtudel peatada, kui:
maksenõude summa ei kuulu tasumisele või ei ole esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente, sealhulgas neid, mida on vaja artikli 32 lõike 4 punkti a kohaste juhtimise kontrollitoimingute jaoks;
on algatatud uurimine seoses eeskirjade võimaliku eiramisega, mis mõjutab asjaomaseid kulusid.
Asjaomasele toetusesaajale antakse peatamisest ja selle põhjustest kirjalikult teada. Makse tegemiseks lubatud järelejäänud maksetähtaega arvestamist jätkatakse alates kuupäevast, mil saadi nõutud teave või dokumendid või teostati uurimine.
Artikkel 43
Euro kasutamine
Artikkel 44
Maksed ja eelmaksete tasaarveldamine
Artikkel 45
Tähtaeg vahemaksetaotluste esitamiseks ja tasumiseks
Artikkel 46
Maksetähtaja arvestamise katkestamine
Volitatud eelarvevahendite käsutaja finantsmääruse tähenduses võib vahemakse nõude maksetähtaja arvestamise katkestada maksimaalselt kuueks kuuks, kui
liikmesriigi või liidu auditeerimisasutuse andmetel on selgeid tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on suuri puudusi;
volitatud eelarvevahendite käsutaja peab korraldama täiendava kontrollimise pärast volitatud eelarvevahendite käsutajani jõudnud teavet, et maksetaotluses sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, millel on rängad rahalised tagajärjed;
jäetakse esitamata üks finantsmääruse artikli 59 lõikes 5 nõutavatest dokumentidest.
Liikmesriigid võivad kokku leppida, et maksetähtaja arvestamise katkestamist pikendatakse kolme kuu võrra.
Artikkel 47
Maksete peatamine
Komisjon võib vahemaksed täielikult või osaliselt peatada, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:
rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises on suuri puudusi, mis ohustavad liidu toetust rakenduskavale ja mille suhtes ei ole rakendatud parandusmeetmeid;
tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, millel on tõsised rahalised tagajärjed, mida ei ole kõrvaldatud;
liikmesriik ei ole rakendanud vajalikke meetmeid selle olukorra parandamiseks, mis põhjustas artikli 46 kohase katkestamise;
seiresüsteemi kvaliteedis ja usaldusväärsuses või andmetes näitajate kohta on suuri puudusi;
2.
PEATÜKK
Raamatupidamise aastaaruannete ettevalmistamine, kontroll ja heakskiitmine ning rakenduskavade lõpetamine
Artikkel 48
Andmete esitamine
Iga aasta kohta, alates 2016. aastast kuni 2025. aastani (k.a), esitavad liikmesriigid komisjonile finantsmääruse artikli 59 lõikes 5 sätestatud tähtajaks seal osutatud järgmised dokumendid:
käesoleva määruse artikli 49 lõikes 1 osutatud eelneva aruandeaasta raamatupidamise aastaaruanne;
käesoleva määruse artikli 32 lõike 4 punktis e osutatud liidu vahendite haldaja kinnitus ja iga-aastane kokkuvõte eelmise aruandeaasta kohta;
käesoleva määruse artikli 34 lõike 5 punktides a ja b osutatud auditiarvamus ning auditiaruanne eelmise aruandeaasta kohta.
Artikkel 49
Raamatupidamise aastaaruannete koostamine
Komisjonile esitatakse iga rakenduskava kohta finantsmääruse artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktis a osutatud raamatupidamise aastaaruanne. Raamatupidamise aastaaruanded hõlmavad aruandeaastat ja sisaldavad järgmist:
sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemi kirjendatud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummat, mis on lisatud kooskõlas artikli 41 ja artikli 45 lõikega 2 pärast aruandeaasta lõppu 31. juuliks komisjonile esitatud maksetaotlustesse, tegevuste elluviimisel tekkinud avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude kogusummat ja toetusesaajatele artikli 42 lõike 2 kohaselt tehtud maksete kogusummat;
aruandeaasta jooksul tühistatud ja tagasinõutud summasid, aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavaid summasid ning summasid, mida ei ole võimalik tagasi saada;
punktist a lähtuvalt teatavaks tehtud kulude ja sama aruandeaasta maksetaotlustel deklareeritud kulude vastavusse viimist koos mis tahes erinevuste selgitusega.
Artikkel 50
Raamatupidamisarvestuse kontroll ja heakskiitmine
Liikmesriik esitab komisjoni taotlusel kogu vajaliku lisateabe, mis võimaldab komisjonil käesoleva lõike esimeses lõigus seatud tähtajaks määrata kindlaks, kas raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged.
Komisjon arvutab heakskiidetud raamatupidamise aastaaruannete alusel abifondist aruandeaastal tasumisele kuuluva summa ning sellest tulenevad korrigeerimised maksetes liikmesriikidele. Komisjon võtab arvesse
artikli 49 lõike 1 punktis a osutatud arvestuskannete summat, mille suhtes kohaldatakse artiklis 20 kindlaks määratud kaasrahastamismäära;
komisjoni poolt selle aruandeaasta jooksul tehtud maksete kogusummat, mis koosneb vahemaksete summadest, mille komisjon on tasunud vastavalt artiklile 21 ja artikli 40 lõikele 1.
Artikkel 51
Dokumentide kättesaadavus
Muude kui esimeses lõigus osutatud tegevuste puhul tehakse tõendavad dokumendid kättesaadavaks kaheks aastaks alates 31. detsembrist pärast lõpetatud tegevuse lõplikke kulusid sisaldava raamatupidamise aastaaruande esitamist.
Korraldusasutus võib otsustada kohaldada teises lõigus osutatud eeskirja ka selliste tegevuste suhtes, mille rahastamiskõlblike kulude summa on väiksem kui 1 000 000 eurot.
Esimeses lõigus osutatud periood katkestatakse kohtumenetluste korral või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel.
Artikkel 52
Lõpetamisdokumentide esitamine ja lõppmaksete tasumine
3.
PEATÜKK
Finantskorrektsioonid ja tagasinõudmine
Artikkel 53
Liikmesriikide tehtavad finantskorrektsioonid
Artikkel 54
Komisjoni tehtavad finantskorrektsioonid
Kohaldatava õiguse rikkumisega kaasneb finantskorrektsioon ainult komisjonile deklareeritud kulutuste osas ning juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
rikkumine on mõjutanud vastutava asutuse otsust tegevuse väljavalimise kohta abifondist toetuse saamiseks või juhul, kui rikkumise laadist tulenevalt ei ole võimalik sellist mõju kindlaks teha, kuid esineb märkimisväärne oht, et rikkumine omas sellist mõju;
rikkumine on mõjutanud kulude summat, mis deklareeriti hüvitamiseks liidu eelarvest või juhul, kui rikkumise laadist tulenevalt ei ole võimalik selle finantsmõju suurust hinnata, kuid esineb märkimisväärne oht, et rikkumine omas sellist mõju.
Artikkel 55
Komisjoni finantskorrektsioonide kriteeriumid
Komisjon teeb rakendusaktidega finantskorrektsioone, tühistades rakenduskavale antud liidu toetuse vastavalt artiklile 54 täielikult või osaliselt, kui ta leiab pärast vajalike kontrollide tegemist, et
rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises on suuri puudusi, mis ohustavad rakenduskavale juba antud liidu toetust;
liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist täitnud artiklist 53 tulenevaid kohustusi;
maksetaotluses sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, mida liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist kõrvaldanud.
Komisjon teeb finantskorrektsioone iga avastatud eeskirjade eiramise juhtumi puhul eraldi, arvestades seejuures, kas eeskirjade eiramine on süstemaatiline. Kui abifondilt tagasi nõutud eeskirjade eiramisega seotud kulude summat ei ole võimalik täpselt kvantifitseerida, kohaldab komisjon kindla määraga või ekstrapoleeritud finantskorrektsioone.
Artikkel 56
Komisjoni finantskorrektsioonide tegemise menetlus
Esimest lõiku ei kohaldata juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises esineva suure puuduse korral, mille puhul kehtis enne kuupäeva, mil komisjon või Euroopa Kontrollikoda puuduse tuvastas, järgmine:
see tuvastati komisjonile finantsmääruse artikli 59 lõike 5 kohaselt esitatud liidu vahendite haldaja kinnituses, iga-aastases auditiaruandes või auditiarvamuses või muudes komisjonile esitatud auditeerimisasutuse auditiaruannetes ning võeti asjakohased meetmed või
liikmesriik kohaldas selle suhtes asjakohaseid parandusmeetmeid.
Kui on esitatud asjaomased liidu vahendite haldaja kinnitused, iga-aastased auditiaruanded ja auditiarvamused, on juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste hindamise aluseks kohaldatavad õigusnormid.
Finantskorrektsiooni kohaldamise otsuse tegemisel komisjon
peab kinni proportsionaalsuse põhimõttest, võttes arvesse juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises esineva suure puuduse laadi ja raskusastet ning selle rahalisi tagajärgi liidu eelarvele;
kindlamääraliste või ekstrapoleeritud korrektsioonide kohaldamiseks välistab liikmesriigi poolt tuvastatud eeskirju eiravad kulud, mille suhtes kohaldati kooskõlas artikli 50 lõikega 10 raamatupidamise aastaaruande kohandusi, ning kulud, mille osas toimub vastavalt artikli 49 lõikele 2 nende seaduslikkuse ja korrektsuse hindamine;
võtab liidu eelarvet ohustava jääkriski määramisel arvesse kindlamääralisi või ekstrapoleeritud korrektsioone, mida liikmesriik kulude suhtes on kohaldanud muude liikmesriigi tuvastatud suurte puuduste korral.
Artikkel 57
Tagasimaksed
Artikkel 58
Rakenduskavade proportsionaalne kontroll
4.
PEATÜKK
Kulukohustustest vabastamine
Artikkel 59
Kulukohustustest vabastamine
Artikkel 60
Erand kulukohustustest vabastamisel
Kulukohustustest vabastamisega seotud summat vähendatakse summade võrra, mis on võrdsed sellise osaga eelarvelisest kulukohustusest,
millega seotud tegevused on peatatud kohtumenetluse või halduskaebusega, millel on peatav toime, või
mille kohta ei ole olnud võimalik koostada maksetaotlust vääramatu jõu tõttu, mis mõjutab oluliselt kogu rakenduskava või selle osa rakendamist.
Esimese lõigu punkti b alusel vääramatu jõu esinemisele tuginevad liikmesriigi ametiasutused peavad tõendama vääramatu jõu otsest mõju kogu rakenduskava või selle osa rakendamisele.
Esimese lõigu punktide a ja b kohaldamisel võib vähendamist taotleda ühe korra, kui peatamine või vääramatu jõud ei ole kestnud kauem kui ühe aasta, või nii mitu korda kui vastab vääramatu jõu kestusele või aastate arvule alates sellise kohtu- või haldusotsuse kuupäevast, millega tegevuse rakendamine peatati, kuni lõpliku kohtu- või haldusotsuse kuupäevani.
Artikkel 61
Menetlus
VII
JAOTIS
VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 62
Delegeeritud volituste rakendamine
Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidet esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis nimetatud kuupäeval.
Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse tähtaja möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväide esitamata.
Õigusakt ei jõustu, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite. Vastuväite esitanud institutsioon peab delegeeritud õigusakti kohta esitatud vastuväidet põhjendama.
Artikkel 63
Komiteemenetlus
Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon seoses käesoleva määruse artikli 32 lõikes 8 osutatud rakendusvolitustega rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 63a
Kohaldatavus
Artiklit 6a ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ega Ühendkuningriigis. Kõnealuses artiklis sisalduvaid viiteid liikmesriikidele käsitatakse selliselt, et need ei hõlma Ühendkuningriiki.
Artikkel 64
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
I LISA
RAKENDUSKAVADE MUDELID
1. I rakenduskava mudel
Peatükk Punkt Alapunkt |
Kirjeldus/Tähelepanekud |
Maht (tähemärkides) |
|
1. |
IDENTIFITSEERIMINE |
Selles punktis esitatakse üksnes asjaomast rakenduskava identifitseerivad andmed. Selgesti tuleks nimetada liikmesriik rakenduskava nimi ja CCI number (ühtne tunnuskood). |
200 |
2. |
RAKENDUSKAVA KOOSTAMINE |
|
|
2.1. |
Olukorra kirjeldamine |
Käsitletava materiaalse ilmajäetuse kindlaksmääramine ja põhjendus. |
4 000 |
Rakenduskavas käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigid. |
200 |
||
2.2. |
Materiaalne ilmajäetus, mida käsitletakse |
Iga käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi jaoks jäetakse üks punkt (ja vastavad alapunktid). |
|
2.2.1. |
Kirjeldus |
Kavandatud toiduabi ja esmase materiaalse abi jaotamise peamised jooned ja eesmärk ning kaasnevad meetmed. |
4 000 |
2.2.2. |
Riiklikud kavad |
Toetatavate riiklike kavade kirjeldus. |
2 000 |
2.3. |
Muu |
Muu vajalik teave |
4 000 |
3. |
RAKENDAMINE |
|
|
3.1. |
Enim puudustkannatavate isikute välja selgitamine |
Enim puudustkannatavate isikute välja selgitamiseks vajalike kriteeriumide väljatöötamise mehhanismi kirjeldus, vajaduse korral materiaalse ilmajäetuse liikide kaupa. |
2 000 |
3.2. |
Tegevuste valik |
Tegevuste valimise kriteeriumid ja valikumehhanismi kirjeldus, vajaduse korral materiaalse ilmajäetuse liikide kaupa. |
2 000 |
3.3. |
Partnerorganisatsioonide valik |
Partnerorganisatsioonide valiku kriteeriumid, vajaduse korral materiaalse ilmajäetuse liikide kaupa. |
2 000 |
3.4. |
Täiendavus ESFist toetatavate meetmetega |
Täiendavust (ESFist toetatavate meetmetega) tagava mehhanismi kirjeldus. |
4 000 |
3.5. |
Rakenduskava rakendavad asutused |
Korraldusasutuse, vajaduse korral sertifitseerimisasutuse ning auditeerimisasutuse ja selle asutuse kindlaksmääramine, kellele komisjon teeb makseid. |
2 000 |
3.6. |
Seire ja hindamine |
Rakenduskava elluviimise seire kirjeldus |
4 000 |
3.7. |
Tehniline abi |
Artikli 27 lõike 4 kohase tehnilise abi kavandatud kasutuse kirjeldus, sh meetmed toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamiseks tegevuste usaldusväärse finantsjuhtimise raames. |
4 000 |
4. |
SIDUSRÜHMADE KAASATUS |
Selliste meetmete kirjeldus, mida on võetud, et kaasata kõik asjaomased sidusrühmad ning vajaduse korral ka pädevad piirkondlikud, kohalikud ja muud avalikud asutused rakenduskava ettevalmistamisse. |
2 000 |
5. |
FINANTSKAVA |
Selles punktis tuleb näidata: 5.1. tabel, kus on aasta kaupa vastavalt artiklile 20 täpsustatud abifondist eraldatava toetuse rahaliste assigneeringute summa; 5.2. tabel, kus on näidatud rakenduskava toetuse rahaliste assigneeringute kogusumma kogu rakenduskava programmitöö perioodiks materiaalse ilmajäetuse liikide kaupa ja ka vastavad kaasnevad meetmed. |
tekst: 1 000 Andmed esitada CSV või XLS vormingus |
Finantsandmete esitamise vorm (punkt 5)
Rakenduskava rahastamiskava, kus näidatakse abifondi iga-aastased kohustused ja nendele vastavad riikliku kaasrahastamise summad eurodes.
|
Kokku |
2014 |
2015 |
…. |
2020 |
Abifond (a) |
|
|
|
|
|
Riiklik kaasrahastamine (b) |
|
|
|
|
|
Avaliku sektori kulud (c) = (a) + (b) |
|
|
|
|
|
Kaasrahastamise määr (d) = (a) / (c) |
|
|
Rahastamiskava, kus näidatakse rakenduskavast antava toetuse rahaliste assigneeringute kogusumma (eurodes) iga käsitletava materiaalse ilmajäetuse liigi ja vastavate kaasnevate meetmete kohta.
Materiaalse abi liik |
Avaliku sektori kulud |
Kokku |
|
Tehniline abi |
|
Materiaalse abi liik 1 |
|
sh kaasnevad meetmed |
|
Materiaalse abi liik 2 |
|
sh kaasnevad meetmed |
|
|
|
Materiaalse abi liik n |
|
sh kaasnevad meetmed |
|
2. II rakenduskava mudel
Peatükk Punkt Alapunkt |
Kirjeldus/Tähelepanekud |
Maht (tähemärkides) |
|
1. |
IDENTIFITSEERIMINE |
Selles punktis esitatakse üksnes asjaomast rakenduskava identifitseerivad andmed. Selgesti tuleb nimetada liikmesriik rakenduskava nimi ja CCI number (ühtne tunnuskood). |
200 |
2. |
RAKENDUSKAVA KOOSTAMINE |
|
|
2.1. |
Strateegia |
Kirjeldus strateegia kohta, kuidas kava aitab kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse ja vaesuse vähendamise eesmärkide saavutamisele strateegia „Euroopa 2020” kohaselt, sh abi prioriteetide valiku põhjendus. |
20 000 |
2.2. |
Sekkumise loogika |
Riiklike vajaduste kindlakstegemine |
3 500 |
Rakenduskava erieesmärgid |
7 000 |
||
Oodatavad tulemused ning vastavad väljundi- ja tulemusnäitajad koos algväärtuse ja sihtväärtusega (iga erieesmärgi kohta). |
3 500 |
||
Sihtrühmaks olevate enim puudustkannatavate isikute kindlaksmääramine. |
3 500 |
||
Finantsnäitajad |
2 000 |
||
2.3. |
Muu |
Muu vajalik teave |
3 500 |
3. |
RAKENDAMINE |
|
|
3.1. |
Meetmed |
Toetatavate meetmete liikide kirjeldus ja näited ning nende panus erieesmärkide saavutamisse. |
7 000 |
3.2. |
Tegevuste valik |
Tegevuste valiku juhtpõhimõtted, vajaduse korral eristatud meetmeliikide kaupa. |
3 500 |
3.3. |
Toetusesaajad |
Toetusesaajate liikide kindlaksmääramine (kui on asjakohane), vajaduse korral eristatud meetmete liikide kaupa. |
3 500 |
3.4. |
Täiendavus ESFist toetatavate meetmetega |
Kirjeldus mehhanismi kohta, mis tagab täiendavuse ESFist toetatavate meetmetega ning välistab kattumise ja topeltrahastamise. |
4 000 |
3.5. |
Rakenduskava rakendavad asutused |
Korraldusasutuse, vajaduse korral sertifitseerimisasutuse ning auditeerimisasutuse ja selle asutuse kindlaksmääramine, kellele komisjon teeb makseid. |
2 000 |
3.6. |
Seire ja hindamine |
Selles alapunktis tuleb kirjeldada rakenduskava elluviimise seiret. Eelkõige on vaja selgitada, kuidas näitajate abil jälgitakse rakenduskava elluviimist. Näitajateks on eraldatud kuludega seotud finantsnäitajad, toetatud tegevustega seotud väljundinäitajad ning kavapõhised tulemusnäitajaid, mis on seotud iga erieesmärgiga. |
4 000 |
3.7. |
Tehniline abi |
Artikli 27 lõike 4 kohase tehnilise abi kavandatud kasutuse kirjeldus, sh meetmed toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamiseks tegevuste usaldusväärse finantsjuhtimise raames. |
4 000 |
4. |
SIDUSRÜHMADE KAASATUS |
Selliste meetmete kirjeldus, mida on võetud, et kaasata kõik asjaomased sidusrühmad ning vajaduse korral ka pädevad piirkondlikud, kohalikud ja muud avalikud asutused rakenduskava ettevalmistamisse. |
2 000 |
5. |
FINANTSKAVA |
Selles punktis tuleb näidata: 5.1. tabel, kus on aasta kaupa vastavalt artiklile 20 täpsustatud abifondist eraldatava toetuse rahaliste assigneeringute summa; 5.2. tabel, kus on näidatud rakenduskava toetuse rahaliste assigneeringute kogusumma kogu rakenduskava programmitöö perioodiks toetatavate meetmete liikide kaupa. |
tekst: 1 000 Andmed esitada CSV või XLS vormingus |
Finantsandmete esitamise vorm (punkt 5)
Rakenduskava rahastamiskava, kus näidatakse abifondi iga-aastased kohustused ja nendele vastavad riikliku kaasrahastamise summad eurodes.
Rahastamiskava, milles on näidatud rakenduskava raames toetuseks eraldatavate rahaliste assigneeringute kogusumma iga meetme liigi kohta (eurodes).
Sekkumisvaldkond |
Avaliku sektori kulud |
Kokku |
|
Tehniline abi |
|
Meetme liik 1 |
|
Meetme liik 2 |
|
… |
|
Meetme liik n |
|
II LISA
Kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa aastateks 2014–2020 (2011. aasta hindades)
2014 |
EUR |
485 097 840 |
2015 |
EUR |
485 097 840 |
2016 |
EUR |
485 097 840 |
2017 |
EUR |
485 097 840 |
2018 |
EUR |
485 097 840 |
2019 |
EUR |
485 097 840 |
2020 |
EUR |
485 097 840 |
Kokku |
EUR |
3 395 684 880 |
III LISA
Abifondi eraldised aastatel 2014–2020 liikmesriigi kohta (2011. aasta hindades)
Liikmesriik |
EUR |
Belgia |
65 500 000 |
Bulgaaria |
93 000 000 |
Tšehhi Vabariik |
20 700 000 |
Taani |
3 500 000 |
Saksamaa |
70 000 000 |
Eesti |
7 100 000 |
Iirimaa |
20 200 000 |
Kreeka |
249 300 000 |
Hispaania |
499 900 000 |
Prantsusmaa |
443 000 000 |
Horvaatia |
32 500 000 |
Itaalia |
595 000 000 |
Küpros |
3 500 000 |
Läti |
36 400 000 |
Leedu |
68 500 000 |
Luksemburg |
3 500 000 |
Ungari |
83 300 000 |
Malta |
3 500 000 |
Madalmaad |
3 500 000 |
Austria |
16 000 000 |
Poola |
420 000 000 |
Portugal |
157 000 000 |
Rumeenia |
391 300 000 |
Sloveenia |
18 200 000 |
Slovakkia |
48 900 000 |
Soome |
20 000 000 |
Rootsi |
7 000 000 |
Ühendkuningriik |
3 500 000 |
Kokku |
3 383 800 000 |
IV LISA
Korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse määramise kriteeriumid
1. Sisekontrollikeskkond
i) sellise organisatsioonistruktuuri olemasolu, mis hõlmab korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse ülesandeid ja ülesannete jaotust mõlemas nimetatud asutuses, ning mis tagab vajaduse korral funktsioonide lahususe põhimõtte järgimise;
ii) raamistik, millega tagatakse vahendusasutustele ülesannete delegeerimise korral nende vastavate vastutusalade ja kohustuste määratlemine, nende delegeeritud ülesannete täitmiseks vajaliku suutlikkuse kontrollimine ja aruandluskorra olemasolu;
iii) eeskirjade eiramise ja alusetultmakstud summade tagasinõudmise aruandlus- ja jälgimise menetlus;
iv) kava organisatsioonis vajalike tehniliste oskustega personali määramiseks organisatsiooni eri tasanditel ja eri ülesannete jaoks.
2. Riskijuhtimine
Arvestades proportsionaalsuse põhimõtet, raamistik, millega tagatakse, et vajaduse korral toimub asjakohane riskijuhtimine, eelkõige juhul, kui ülesandeid muudetakse märkimisväärselt.
3. Juhtimis- ja kontrollimeetmed
A. Korraldusasutus
i) menetlused, mis on seotud toetusetaotlustega, taotluste hindamisega, rahastamiseks taotluste väljavalimisega, sealhulgas juhised ja suunised, mis tagavad, et tegevused aitavad kaasa rakenduskava erieesmärkide täitmisele ja tulemuste saavutamisele kooskõlas käesoleva määruse artikli 32 lõike 3 punktiga b;
ii) menetlused juhtimise kontrollitoimingute jaoks, sealhulgas toetusesaajate esitatud hüvitamistaotluste halduskontrollid ja tegevuste kohapealsed kontrollid;
iii) toetusesaajate esitatud hüvitamistaotluste käsitlemise ja maksete heakskiitmise kord;
iv) iga tegevuse kohta elektroonilisel kujul andmete kogumise, kirjendamise ja säilitamise süsteemi toimimise kord, sealhulgas, kui see on asjakohane, et koguda, kirjendada ja säilitada andmeid tegevustes osalejate kohta, ning vajaduse korral liigendada näitajaid puudutavaid andmeid soo alusel, ning tagada, et süsteemide turvalisus vastab rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele;
v) korraldusasutuse määratud kord, mille eesmärk on tagada, et toetusesaajad kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi tegevusega seotud tehingute kohta;
vi) tõhusate ja proportsionaalsete pettustevastaste meetmete rakendamise menetlused;
vii) piisava kontrolljälje ja arhiveerimissüsteemi tagamise kord;
viii) vahendite haldaja kinnituse, tehtud kontrolle ja tuvastatud nõrkusi käsitleva aruande ning kontrollide lõpp- ja aastaaruande kokkuvõtte koostamise kord;
ix) menetlused, mis tagavad, et toetusesaajale esitatakse dokument, milles kirjeldatakse iga tegevuse toetuse tingimusi.
B. Sertifitseerimisasutus
i) komisjonile esitatavate vahemaksetaotluste tõendamise kord;
ii) raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja selle tõendamise kord, et need on õiged, terviklikud ja täpsed ning et kulud vastavad kohaldatavale õigusele, võttes arvesse kõigi auditite tulemusi;
iii) protseduurid piisava kontrolljälje tagamiseks, mis saavutatakse elektroonilise raamatupidamisarvestuse pidamisega, sealhulgas iga tegevuse osas tagasinõutavate, tagasinõutud ja tühistatud summade kohta;
iv) kui see on asjakohane, siis kord tagamaks, et sertifitseerimisasutus saab korraldusasutustelt piisava teabe tehtud kontrollide kohta ja auditeerimisasutuse poolt või tema vastutusel teostatud auditite tulemused.
4. Seire
A. Korraldusasutus
i) vajaduse korral menetlused seirekomisjoni töö toetamiseks;
ii) menetlused rakendamise aasta- ja lõpparuannete koostamiseks ning komisjonile esitamiseks.
B. Sertifitseerimisasutus
menetlused, mis puudutavad sertifitseerimisasutuse ülesannet teostada järelevalvet juhtimise kontrollitoimingute tulemuste ning auditeerimisasutuse poolt tehtud või tema vastutusel korraldatud auditite tulemuste üle enne maksetaotluste komisjonile esitamist.
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).
( 3 ) Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID 19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 23).
( 4 ) Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1).
( 5 ) Nõukogu 18. veebruar 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).