EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 01991L0068-20131220
Council Directive of 28 January 1991 on animal health conditions governing intra-Community trade in ovine and caprine animals (91/68/EEC)
Consolidated text: Nõukogu direktiiv , 28. jaanuar 1991 , loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (91/68/EMÜ)
Nõukogu direktiiv , 28. jaanuar 1991 , loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (91/68/EMÜ)
01991L0068 — ET — 20.12.2013 — 014.003
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
NÕUKOGU DIREKTIIV, 28. jaanuar 1991, loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses (ELT L 046 19.2.1991, lk 19) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
L 74 |
42 |
17.3.1994 |
||
L 371 |
14 |
31.12.1994 |
||
L 102 |
63 |
12.4.2001 |
||
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/10/EÜ, 22. mai 2001, |
L 147 |
41 |
31.5.2001 |
|
L 91 |
31 |
6.4.2002 |
||
L 122 |
1 |
16.5.2003 |
||
L 169 |
51 |
8.7.2003 |
||
L 258 |
11 |
10.10.2003 |
||
L 248 |
1 |
22.7.2004 |
||
L 340 |
68 |
23.12.2005 |
||
L 363 |
352 |
20.12.2006 |
||
L 219 |
40 |
14.8.2008 |
||
L 158 |
234 |
10.6.2013 |
||
L 233 |
48 |
31.8.2013 |
||
L 346 |
75 |
20.12.2013 |
Muudetud:
C 241 |
21 |
29.8.1994 |
Parandatud:
NÕUKOGU DIREKTIIV,
28. jaanuar 1991,
loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses
(91/68/EMÜ)
Artikkel 1
Käesolev direktiiv määrab kindlaks loomatervishoiu nõuded, millega reguleeritakse ühendusesisest lamba- ja kitsekaubandust.
Artikkel 2
Võimaluse korral kohaldatakse direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 2 ja 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ ( 6 )) artiklis 2 esitatud määratlusi.
Lisaks sellele kohaldatakse käesolevas direktiivis järgmiseid määratlusi:
tapalambad ja -kitsed – lambad ja kitsed, keda kavatsetakse tapmiseks otse või heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu tappamajja viia;
aretuslambad ja -kitsed – kõik, välja arvatud punktides 1 ja 3 mainitud lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või mingi heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu sihtkohta viia;
nuumlambad ja -kitsed – kõik, välja arvatud punktides 1 ja 2 mainitud lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või mingi heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu sihtkohta viia;
ametlikult brutselloosivaba lamba- ja kitsekasvatusettevõte – ettevõte, mis vastab A lisa 1. peatüki I jaotises sätestatud tingimustele;
brutselloosivaba lamba- ja kitsekasvatusettevõte – ettevõte, mis vastab A lisa 2. peatükis sätestatud tingimustele;
teatamiskohustuslik loomataud – B lisa I jaotises loetletud haigus;
riiklik veterinaararst – liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt ametisse nimetatud veterinaararst;
päritoluettevõte – ettevõte, kus lambaid ja kitsi on peetud pidevalt käesoleva direktiivi nõuetele vastavalt ja kus säilitatakse andmed loomade päritolu kohta, mida pädevad asutused võivad kontrollida;
kogumiskeskus – kogumiskeskus või turg, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed pannakse riikliku veterinaararsti järelevalve all kokku loomade riigisiseseks liikumiseks mõeldud partiideks;
heakskiidetud kogumiskeskus – koht, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed kogutakse kokku ühendusesiseseks kaubanduseks mõeldud partiideks;
vahendaja – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab ja müüb otse või kellegi kaudu loomi kaubanduslikul eesmärgil ja kes müüb hiljemalt 29 päeva jooksul pärast loomade ostmist need edasi või paigutab need kohast, kuhu loomad algselt saabusid, ümber teistesse temale mittekuuluvatesse ruumidesse või otse tapamajja;
heakskiidetud vahendaja tööruumid – pädeva asutuse poolt heaks kiidetud punktis 11 määratletud vahendaja tööruumid, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed kogutakse kokku partiideks, mis on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks;
veoettevõtja – direktiivi 91/628/EMÜ artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik;
piirkond – liikmesriigi territooriumi osa, mille pindala on vähemalt 2 000 km2 ja mida kontrollivad pädevad asutused ning mis hõlmab vähemalt ühte järgmistest halduspiirkondadest:
— Belgia: |
province/provincie |
— Saksamaa: |
Regierungsbezirk |
— Taani: |
amt või island |
— Prantsusmaa: |
département |
— Itaalia: |
provincia |
— Luksemburg |
– |
— Madalmaad: |
RVV-kring |
— Ühendkuningriik: |
|
Inglismaa, Wales ja Põhja-Iirimaa: |
county |
Šotimaa: |
district või island area |
— Iirimaa: |
county |
— Kreeka: |
νομός |
— Hispaania: |
provincia |
— Portugal: |
|
mandriosa: |
distrito |
muud Portugali territooriumi osad: |
região autónoma |
— Austria: |
Bezirk |
— Rootsi: |
län |
— Soome: |
lääni/län. |
— Bulgaaria: |
област |
— Rumeenia: |
județ. |
— Horvaatia: |
županija. |
Artikkel 3
Artikkel 4
Liikmesriigid tagavad, et lambad ja kitsed:
identifitseeritakse ja registreeritakse kooskõlas ühenduse õigusaktidega;
kontrollitakse riikliku veterinaararsti poolt 24 tundi enne loomade pealelaadimist ning neil ei esine haiguse kliinilisi tunnuseid;
ei ole pärit ettevõttest, mis on tervishoiuga seotud põhjustel kuulutatud keelualuseks, ega ole sellistest ettevõtetest pärit loomadega kokkupuutes olnud; pärast seda, kui viimane punktides i, ii või iii osutatud haigust põdev või haiguskahtlusega loom tapetakse ja/või selline loom kõrvaldatakse, kestab selline keeld vähemalt:
42 päeva brutselloosi korral,
30 päeva marutaudi korral,
15 päeva siberi katku korral;
ei ole pärit ettevõttest, mis asub piirkonnas, mis on tervishoiuga seotud põhjustel kuulutatud keelualuseks või mille suhtes on kooskõlas ühenduse ja/või siseriiklike õigusaktidega sätestatud piirang, ega olnud kokkupuutes sellisest ettevõttest pärit loomadega;
ei ole hõlmatud suu- ja sõrataudi käsitlevate ühenduse õigusaktidele vastavate veterinaarpiirangutega, mis on kehtestatud seoses suu- ja sõrataudiga, ning neid ei ole suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud.
Liikmesriigid tagavad, et ei kaubeldaks loomadega:
keda võib olla vaja tappa selliste haiguste likvideerimise riikliku programmi alusel, mida ei käsitleta direktiivi 90/425/EMÜ C lisas ega ka käesoleva direktiivi B lisa 1. peatükis;
keda ei saa tervishoiu või loomade tervishoiuga seotud põhjustel, mis on esitatud asutamislepingu artiklis 30, nende enda territooriumil turustada.
Liikmesriigid tagavad, et lambad ja kitsed:
on sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduses; või
on kooskõlas ühenduse seadusandlusega imporditud kolmandast riigist.
Artikkel 4a
Liikmesriigid tagavad, et tapa-, aretus- ja nuumlambaid ja -kitsi ei saadeta teise liikmesriiki, välja arvatud juhul, kui loomad:
on päritoluettevõttes olnud järjest vähemalt 30 päeva või sünnist peale juhul, kui loomad on nooremad kui 30 päeva;
ei ole pärit ettevõttest, kuhu on 21 päeva enne lähetamist viidud lambaid või kitsi;
ei ole pärit ettevõttest, kuhu on 30 päeva enne lähetamist toodud kolmandast riigist imporditud sõralisi.
Artikkel 4b
Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1 kohaldamist, tuleks mereveo korral seda kuuepäevast tähtaega pikendada meresõidu pikkuse võrra.
Tapalammaste ja -kitsede puhul võib heakskiidetud kogumiskeskuse asendada päritoluliikmesriigis asuva heakskiidetud vahendaja ruumidega.
Artikkel 4c
Erandina artikli 4b lõigetest 3 ja 4 ja ilma et see piiraks artikli 4b lõike 2 sätete kohaldamist, võib tapalambaid ja -kitsi viia pärast päritoluettevõttest lahkumist läbi veel ühe kogumiskeskuse, juhul kui on täidetud järgmised alternatiivsed tingimused:
loomad peavad enne päritoluliikmesriigis asuva ja artikli 4b lõikes 4 osutatud heakskiidetud kogumiskeskuse läbimist vastama järgmistele tingimusele:
pärast päritoluettevõttest lahkumist läbivad loomad ainult ühe riikliku veterinaararsti järelevalve all oleva kogumiskeskuse, mis võtab vastu ainult samasuguse tervisliku seisundiga loomi,
ilma et see piiraks lammaste ja kitsede identifitseerimist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, tuleb päritoluettevõtte kindlakstegemise võimaldamiseks loomad hiljemalt selles kogumiskeskuses individuaalselt identifitseerida, ja
kogumiskeskusest veetakse loomad, millega on kaasas riikliku veterinaararsti dokument, artikli 4b lõikes 4 osutatud heakskiidetud kogumiskeskusesse, kus nad sertifitseeritakse ja kust nad seejärel saadetakse otse sihtliikmesriigi tapamajja;
või
loomad võivad enne seda, kui nad saadetakse järgmiste tingimuste alusel sihtliikmesriigi tapamajja, läbida pärast päritoluliikmesriigist väljaviimist ainult ühte heakskiidetud kogumiskeskust:
heakskiidetud kogumiskeskus asub sihtliikmesriigis, kus loomad tuleb riikliku veterinaararsti järelevalve all viia otse tapamajja, kus nad tuleb viie päeva jooksul pärast heakskiidetud kogumiskeskusesse saabumist tappa, või
heakskiidetud kogumiskeskus asub ühes transiitliikmesriigis, kust loomad saadetakse otse sihtliikmesriigi tapamajja, mis on märgitud kooskõlas artikli 9 lõikega 6 väljastatud veterinaartõendisse.
Artikkel 5
Ilma et see piiraks lisagarantiide kohaldamist, mida võidakse nõuda vastavalt artiklitele 7 ja 8, peavad aretus- ja nuumlambad ning -kitsed lisaks artiklis 4 esitatud tingimustele vastama selleks, et olla võetud ametlikult brutselloosivabasse või brutselloosivabasse lamba- ja kitsemajandisse, ka vastavalt A lisa peatükis 1. D või peatükis 2. D toodud nõuetele.
Artikkel 6
Ilma et see piiraks lisagarantiide kohaldamist, mida võidakse nõuda vastavalt artiklitele 7 ja 8, peavad aretusloomad vastama ka järgmistele nõuetele:
nad peavad olema omandatud sellisest majandist ja tohivad olla kontaktis olnud ainult sellisest majandist pärit loomadega,
kus ei ole kliiniliselt diagnoositud järgmisi haigusi:
või mis teiste haiguste puhul kehtivate nõuete kohaldamist piiramata annab ühe või mitme eespool mainitud haiguse jaoks artiklite 7 ja 8 kohaselt heaks kiidetud programmi raames tervisegarantiid, mis on võrdväärsed nimetatud haiguse või haiguste puhul nõutavatega;
kus tervisetõendite väljaandmise eest vastutav ametlik veterinaararst ei ole täheldanud mitte mingeid asjaolusid, mis viitaksid sellele, et seal on alapunkti i nõuded täitmata;
mille omanik kinnitab, et ta ei ole ühestki sellisest faktist teadlik ning peale selle esitab kirjaliku kinnituse, et ühendusesiseseks kaubanduseks mõeldud loom või loomad vastavad alapunktis i toodud kriteeriumidele;
▼M4 —————
pidades silmas nakkavat epidüdimiiti (B. ovis), peavad aretusjäärad:
tõend, mis vastab E lisa III näidisele, kinnitab, et kõnealused nõuded on täidetud.
Artikkel 7
Liikmesriik, millel on olemas kogu tema territooriumi või selle osa hõlmav kohustuslik või vabatahtlik riiklik kontrolli- või jälgimisprogramm mõne ►M4 B lisa III jaos osutatud ◄ nakkushaiguse suhtes, võib esitada komisjonile nimetatud programmi, kus oleksid peajoontes määratletud:
Artikkel 8
Kui liikmesriik leiab, et tema territoorium või osa sellest on vaba ühest ►M4 B lisa III jaos loetletud ◄ haigusest, millele lambad ja kitsed on vastuvõtlikud, esitab ta komisjonile selle seisukoha põhjendused, kus on eraldi märgitud:
Artikkel 8a
Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse heakskiidu saamiseks peavad kogumiskeskused vastama vähemalt järgmistele tingimustele:
nad peavad olema riikliku veterinaararsti järelevalve all, kes tagab eelkõige artikli 3 lõike 5 sätete järgimise;
nad peavad asuma piirkonnas, mille suhtes ei kehti keeldu ega piiranguid vastavalt asjakohastele ühenduse ja/või siseriiklikele õigusaktidele;
nad peavad olema enne iga kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele;
loomade vastuvõtmise mahtu arvesse võttes peavad kogumiskeskusel olemas olema järgmised:
kogumiskeskused tohivad vastu võtta ainult loomi, kes on identifitseeritud kooskõlas ühenduse seadusandlusega ja vastavad käesolevas direktiivis asjaomase loomakategooria jaoks sätestatud loomatervishoiu nõuetele. Selleks peab keskuse omanik või keskuse eest vastutav isik loomade vastuvõtmisel tagama, et loomadega on kaasas vastavate loomaliikide ja -kategooriate osas nõutavad veterinaardokumendid või vastavad tõendid;
kogumiskeskused läbivad pädeva asutuse korrapärase kontrolli selleks, et teha kindlaks, kas heakskiidu tingimused on jätkuvalt täidetud.
Kogumiskeskuse omanik või selle eest vastutav isik peab loomade saatedokumentide või nende identifitseerimisnumbrite või -märkide põhjal märkima registrisse või andmebaasi ning säilitama nendes vähemalt kolm aastat järgmist teavet:
Pädev asutus koostab nimekirja heakskiidetud kogumiskeskustest ja nende kordumatutest loanumbritest, ajakohastab seda ning teeb nimekirja teistele liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks.
Artikkel 8b
Liikmesriigid tagavad, et kõik vahendajad registreeritakse, ja et ühendusesisese kaubanduse puhul peab pädev asutus vahendajad heaks kiitma ning väljastama neile loanumbri, samuti peavad heakskiidetud vahendajad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:
vahendajad tohivad kaubelda ainult nende loomadega, mis on identifitseeritud ja on pärit ettevõtetest, mis vastavad artiklis 3 sätestatud tingimustele. Selleks peab vahendaja tagama, et loomad on nõuetekohaselt identifitseeritud ja nendega on kaasas käesolevale direktiivile vastavad veterinaartõendid;
vahendaja peab loomadega kaasas oleva dokumendi või loomade identifitseerimisnumbri või -märgi põhjal pidama registrit või andmebaasi ning säilitama vähemalt kolm aastat järgmist teavet:
kui vahendaja hoiab loomi oma ruumides, peab ta tagama, et:
Liikmesriigid tagavad, et kõik vahendaja poolt tööga seoses kasutatavad ruumid on registreeritud ja pädev astus annab nendele loanumbri ning need vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:
ruumid peavad olema riikliku veterinaararsti järelevalve all;
nad peavad asuma piirkonnas, mille suhtes ei kehti keeldu ega piiranguid vastavalt asjakohastele ühenduse või siseriiklikele õigusaktidele;
neil peavad olema:
nad peavad olema enne iga kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele.
Käesoleva lõike ühetaolise kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võib vastu võtta artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 8c
Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 91/628/EMÜ artiklis 5 osutatud veoettevõtjad vastavad järgmistele lisatingimustele:
loomade vedamisel peavad nad kasutama transpordivahendeid:
neil peavad olema vajalikud puhastus- ja desinfitseerimisseadmed, mis on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, sealhulgas rajatised allapanu ja sõnniku hoidmiseks, või nad peavad esitama tõendid selle kohta, et neid toiminguid viib läbi pädeva asutuse poolt heakskiidetud kolmas isik.
Veoettevõtja peab tagama, et loomade vedamisel kasutatavate sõidukite kohta peetakse registrit, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet ja mida säilitatakse vähemalt kolm aastat:
loomade pealevõtmise koht ja kuupäev, selle ettevõtte või kogumiskeskuse nimi või ärinimi ja aadress, kust loomad peale laaditakse,
tarnekohad ja -kuupäevad, kaubasaajate nimi (nimed) või ärinimi ja aadress,
veetavate loomade liik ja arv,
desinfitseerimise kuupäev ja koht,
saatedokumentide üksikasjad, arv jne.
Liikmesriigid tagavad, et veoettevõtjad esitavad kirjaliku kohustuse, eelkõige selle kohta, et:
Artikkel 9
Artikkel 10
Direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I alapeatükki on lisatud järgmine viide:
“Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesisesel lammaste ja kitsedega kauplemisel,
EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19.”
Artikkel 11
Käesolevas artiklis kirjeldatud inspekteerimiste suhtes kohaldatavad normid sätestatakse vastavalt samale menetlusele.
Artikkel 12
Liikmesriigid, kes rakendavad alternatiivset kontrollsüsteemi, mis tagab artiklis 5 ning artikli 6 lõigetes a ja c sätestatud garantiidega võrdväärsed garantiid kitsede ja lammaste liikumise üle nende territooriumil, võivad teha artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud inspekteerimise ja artiklis 9 toodud tõendi koostamise kohustuse suhtes teineteisele erandeid. Sellest teatavad nad komisjonile.
▼M7 —————
Artikkel 14
Artikkel 15
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
▼M7 —————
Artikkel 17
Liikmesriigid jõustavad õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud järgimaks:
käesoleva direktiivi artikleid 7 ja 8 kahe kuu jooksul pärast direktiivi teatavakstegemist, arvestades, et vastavad siseriiklikud õigusnormid kehtivad kuni programmide heakskiitmiseni ja programmide puudumise korral kuupäevani, millele on viidatud alapunktis;
käesoleva direktiivi teisi sätteid mitte hiljem kui 31. detsembril 1992.
Artikkel 18
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
A LISA
1. PEATÜKK
I. Ametlikult brutselloosivabad (B. melitensis) lamba- või kitsemajandid
Staatuse andmine
Ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajand tähendab:
majandit,
kus kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on olnud vabad kliinilistest või mis tahes muudest brutselloositunnustest vähemalt 12 kuud;
kus ei ole brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud kitsi ega lambaid, v.a need, keda on vaktsineeritud vähemalt kaks aastat tagasi vaktsiiniga Rev 1 või mis tahes teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri raames heaks kiidetud vaktsiiniga;
kus kõikidele majandis olevatele üle kuue kuu vanustele lammastele ja kitsedele on kuuekuuse või suurema vahega vastavalt C lisale tehtud kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;
kus pärast alapunktis c nimetatud teste on majandis ainult sealsamas sündinud, ametlikult brutselloosivabast majandist või punkti D
järgi brutselloosivabast majandist pärit lambad ja kitsed, ja kus ka pärast kvalifikatsiooni andmist on punktis B esitatud nõuded täidetud;
majandit, mis asub vastavalt II punktile ametlikult brutselloosivabaks tunnistatud liikmesriigis või piirkonnas.
Staatuse säilitamine
Ametlikult brutselloosivabades (B. melitensis) lamba- või kitsemajandites, mis ei asu ametlikult brutselloosivabaks kuulutatud piirkonnas ja kuhu pärast kvalifikatsiooni andmist viiakse loomad vastavalt punkti D nõuetele, tuleb igal aastal kontrollida üle kuue kuu vanuste lammaste ja kitsede valikrühma. Majand võib säilitada ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) majandistaatuse, kui testide tulemused on negatiivsed.
Testitavate loomade valikrühma igas majandis kuuluvad:
Piirkonnas, mis ei ole ametlikult brutselloosivaba, aga kus rohkem kui 99 % lamba- või kitsemajanditest on kuulutatud brutselloosivabaks (B. melitensis), võib ametlikult brutselloosivabades lamba- või kitsemajandites tehtavate testide sagedus olla kuni kolm aastat, tingimusel et need majandid, mis ei ole ametlikult brutselloosivabad, on allutatud ametlikule kontrollile või teevad läbi haigustõrjeprogrammi.
Võimalikud või tegelikud brutselloosijuhud
Kui ametlikult brutselloosivabas lamba- või kitsemajandis
ühel või mitmel lambal või kitsel kahtlustatakse brutselloosi (B. melitensis), peab pädev asutus majandilt ametlikult brutselloosivaba majandi staatuse ära võtma. Selle staatuse võib siiski ka peatada, kui loom või loomad kohe hävitatakse või kuni haiguse ametliku kinnitamiseni või haiguskahtluse ametliku ümberlükkamiseni isoleeritakse;
brutselloos (B. melitensis) on kindlaks tehtud, võib pädev asutus staatuse peatamise lõpetada ainult siis, kui kõik nakatunud loomad või kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad on tapetud ja kõikidele üle kuue kuu vanustele majandi loomadele on tehtud vastavalt C lisale kolmekuise või suurema vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed.
Kui majand, millele viidatakse lõikes 1, asub ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistatud piirkonnas, peab asjaomane liikmesriik viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike informeerima.
Asjaomase liikmesriigi pädev asutus peab:
tapma kõnealuse majandi kõik nakatunud loomad ja kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad. Asjaomane liikmesriik peab hoidma komisjoni ja teisi liikmesriike olukorraga kursis;
tegema epidemioloogilisi uuringuid, ja karjad, mis on epidemioloogiliselt seotud nakatunud karjaga, peavad läbi tegema punkti 1 alapunktis b nimetatud testid.
Kui vastavalt punktile 2 tuvastatakse brutselloosipuhang, peab komisjon pärast asjaolude hindamist, mis tekitasid uue brutselloosipuhangu (B. melitensis), võtma vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile vastu vajaduse korral vastu otsuse antud piirkonna staatuse peatamise või äravõtmise kohta. Kui staatus on ära võetud, määratakse uue kvalifikatsiooni andmise tingimused kindlaks sama protseduuri järgi.
Loomade toomine ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsemajandisse
Lambaid või kitsi tohib tuua ametlikult brutselloosivabasse majandisse ainult siis, kui nad:
või:
II. Ametlikult brutselloosivaba liikmesriik või piirkond
Mis tahes liikmesriigi või piirkonna käesoleva direktiivi artikli 2 lõike10 tähenduses võib tunnistada vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile ametlikult brutselloosivabaks:
kui vähemalt 99,8 % seal asuvatest lamba- ja kitsemajanditest on ametlikult brutselloosivabad
või
kui nad vastavad järgmistele tingimustele:
lamba- või kitsebrutselloosist teatamine on vähemalt viimase viie aasta jooksul olnud kohustuslik;
vähemalt viie aasta jooksul ei ole ametlikult tuvastatud ühtegi lamba- või kitsebrutselloosi juhtumit;
vaktsineerimine on vähemalt kolm aastat olnud keelatud;
kus nendest tingimustest kinnipidamine on kindlaks tehtud käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt.
kus punktis 1 toodud tingimused on täidetud ja
kvalifikatsioonitingimusi täidetakse jätkuvalt.
2. PEATÜKK
Brutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajand
Staatuse andmine
A. Brutselloosivabaks (B. melitensis) loetakse lamba- või kitsemajandit,
kus:
kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on olnud vähemalt 12 kuud vabad kliinilistest või muudest brutselloositunnustest;
kõiki kitsi või lambaid või mõnda neist on vaktsineeritud vaktsiiniga Rev 1 või mõne teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt lubatud vaktsiiniga. Vaktsineeritud loomad peavad olema vaktsineeritud enne 7. elukuud;
vastavalt C lisale on majandi üle 18 kuu vanustele vaktsineeritud lammastele ja kitsedele tehtud kuuekuuse vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;
vastavalt C lisale on majandi üle kuue kuu vanustele vaktsineerimata lammastele ja kitsedele tehtud kuuekuuse vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;
pärast punktides c ja d mainitud testimist on kõik majandis asuvad lambad ja kitsed kas sealsamas sündinud või toodud D jao tingimustele vastavast brutselloosivabast majandist, ja
kus pärast brutselloosivabaks majandiks tunnistamist on täidetud kõik B jao nõuded.
Staatuse säilitamine
Iga majandi lammaste ja kitsede valikrühmale tuleb teha igal aastal test. Majand võib oma staatuse säilitada ainult juhul, kui testi tulemused on negatiivsed.
Testitavate loomade valikrühma igas majandis kuuluvad:
Võimalikud või tegelikud brutselloosijuhtumid
Lamba- või kitsemajandi brutselloosivaba staatus tuleb ära võtta, kui majandi ühel või mitmel lambal või kitsel kahtlustatakse brutselloosi (B. melitensis). Selle staatuse võib siiski ka ajutiselt peatada, kui loom või loomad kohe hävitatakse või kuni haiguse ametliku tuvastamiseni või haiguskahtluse ametliku ümberlükkamiseni isoleeritakse.
Kui brutselloos (B. melitensis) on kindlaks tehtud, võib staatuse peatamise lõpetada ainult siis, kui kõik nakatunud loomad või kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad on tapetud ja tehtud vastavalt C lisale kolmekuise või suurema vahega kaks testi
ning mõlema testi tulemus on negatiivne.
Loomade toomine brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsemajandisse
Brutselloosivabasse lamba- või kitsemajandisse võib tuua järgmisi loomi:
lambaid või kitsi, kes on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) või ametlikult brutselloosivabast majandist;
vastavalt otsusega 90/242/EMÜ ( 10 ) vastu võetud haigustõrjeplaanidele kuni brutselloosivaba majandi staatuse saamiseni lambaid ja kitsi kõigist majanditest peale nende, mida nimetatakse punktis 1, kui nad vastavad järgmistele tingimustele:
nad peavad vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktile a olema identifitseeritud;
nad peavad pärinema majandist, kus mitte ühelgi brutselloosile (B.melitensis) vastuvõtlikku liiki kuuluval loomal ei ole olnud vähemalt 12 kuu jooksul ei kliinilisi ega muid brutselloositunnuseid (B. melitensis);
— nad peavad olema vaktsineeritud vaktsiiniga Rev 1 või mõne teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt lubatud vaktsiiniga enne seitsmekuuseks saamist ja mitte vähem kui 15 päeva enne sihtkohamajandisse saabumist.
Staatuse muutmine
Brutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajand võib saada ametlikult brutselloosivabaks lamba- või kitsemajandiks pärast vähemalt kaheaastast perioodi, kui:
seal ei ole vähemalt kahe eelneva aasta jooksul olnud ühtegi brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud looma;
nimetatud perioodi jooksul on täidetud kõik punktis D. 2 toodud tingimused;
teise aasta lõpus kõigile üle kuue kuu vanustele loomadele vastavalt C lisale tehtud testide tulemused on negatiivsed.
B LISA
I ( 11 )
▼M4 —————
III
C LISA
Brutselloositestid (B. melitensis)
Et majand saaks brutselloosivaba staatuse, tehakse brutselloositeste (B. melitensis) Rose Bengali meetodil või komplemendi sidumise meetodil, mille kirjeldus on antud otsuse 90/242/EMÜ lisas, või mõnel muul käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt tunnustatud meetodil. Komplemendi sidumise meetodit rakendatakse üksikloomade testimisel.
Kui Rose Bengali testi tegemisel on üle 5 % majandi loomadest positiivne reaktsioon, võetakse edasised analüüsid majandi igalt loomalt komplemendi sidumise meetodil.
Seerumit, mis sisaldab 20 või enam ICFT ühikut/ml, tuleb pidada komplemendi sidumise testi puhul positiivseks.
Kasutatud antigeenid peavad olema riikliku laboratooriumi poolt lubatud ja standardiseeritud vastavalt teisele rahvusvahelisele brutselloosse abordi vastasele standardseerumile.
D LISA
Ametlik nakkava epidüdimiidi (Brucella ovis) test
Komplemendi sidumise test:
Vastav kasutatud antigeen tuleb riiklikus laboratooriumis kinnitada ja standardiseerida rahvusvahelise brucella ovis'e vastase standardseerumiga.
Tööseerum tuleb standardiseerida rahvusvahelise brucella ovis'e vastase standardseerumiga, mis on valmistatud veterinaaria kesklaboratooriumis Ühendkuningriigi Surrey krahvkonnas Weybridge'is.
Seerumit, mis sisaldab 50 või rohkem rahvusvahelist ühikut ml kohta, tuleb pidada positiivseks.
E LISA
I NÄIDIS
II NÄIDIS
III NÄIDIS
( 1 ) EÜT C 48, 27.2.1989, lk 21.
( 2 ) EÜT C 96, 17. 4.1989, lk 187.
( 3 ) EÜT C 194, 31.7.1989, lk 9.
( 4 ) EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.
( 5 ) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.
( 6 ) EÜT L 340, 11.12.1991, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/29/EÜ (EÜT L 148, 30.6.1995, lk 52).
( 7 ) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.
( 8 ) EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.
( 9 ) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
( 10 ) EÜT L 140, 1.6.1990, lk 123.
( 11 ) Haigused, millest teatamine on kohustuslik.