This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32009R0872
Commission Regulation (EC) No 872/2009 of 18 September 2009 concerning the classification of certain goods in the Combined Nomenclature
Komisjoni määrus (EÜ) nr 872/2009 18. september 2009 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
Komisjoni määrus (EÜ) nr 872/2009 18. september 2009 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
ELT L 249, 23.9.2009, p. 3–6
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(HR)
In force
23.9.2009 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 249/3 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 872/2009
18. september 2009,
teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
(2) |
Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
(3) |
Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
(4) |
On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
(5) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
Artikkel 2
Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. september 2009
Komisjoni nimel
komisjoni liige
László KOVÁCS
(1) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
(2) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
LISA
Kauba kirjeldus |
Klassifikatsioon (CN-kood) |
Põhjendus |
(1) |
(2) |
(3) |
Plastist välistallaga jalats kolmest kohast talla külge kinnitatud rihmadest pööviga. Pööv ulatub talla vasakult küljelt paremale küljele. Pööviosa poolt moodustatud kaar on talla külge kinnitatud veel ka kaare keskkohast tallani ulatuva ja varbaid lahutava rihma abil. Jalatsi pööv koosneb mitmest erinevast materjalikihist. Kaks rihma, mis moodustavad kaare, koosnevad tekstiilist (fotodel tekstiilrihmad T1 ja T2), mille peale on õmmeldud nahk (fotodel kaks nahkrihma C1). Selle nahariba peale on erksavärvilise niidiga õmmeldud teine, kitsam nahariba (fotodel kaks nahkrihma C2). Tekstiili (T1/T2) ja nahkrihma (C1) vahel on kaks mitte näha olevat (plastist) riba (fotol 646 D riba A), kaare kummalgi küljel üks. Kaks tekstiilrihma (T1 ja T2) ja neli nahkrihma (C1 ja C2) on kaare keskkohas ühe niidiga kokku õmmeldud (vt foto 646C). Varbaid lahutav tekstiilrihm ühendab pöövi keskkohas kõiki eespool nimetatud kaareosi, moodustades nende ümber aasa (fotodel tekstiilrihm T3). Tekstiilrihm on osaliselt näha. Pöövi keskkohta, tekstiilaasa ja eespool nimetatud kaareosade peale, on õmmeldud nelinurkne nahatükk (fotodel nelinurkne nahatükk C3). Pöövi moodustavad rihmad on selle paremal ja vasakul küljel, kohtades, kus kaar talla külge kinnitub, otsapidi talla sisse pistetud ja kinni liimitud. Kui nahkrihmad C1 ulatuvad talla sisse vaid 1 cm ulatuses ja nahkrihmad C2 vaid 5 mm ulatuses, siis tekstiilrihmad T1 ja T2 ulatuvad talla sisse 5 cm ulatuses (vt foto 646 E). (lahtine sandaal, nn varbavahesandaal) (vt fotod 646 A, 646 B, 646 C, 646 D ja 646 E) (1) |
6404 19 90 |
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 64 märkuse 4 punktidega a ja b, grupi 64 lisamärkusega 1 ning CN-koodide 6404, 6404 19 ja 6404 19 90 sõnastusega. Nelinurkne nahatükk C3 tugevdab keskmist tekstiilrihma T3 ja ka kaunistab jalatsit. Seepärast ei arvestata kõnealuseid tugevdavaid detaile/manuseid jalatsi pealsematerjali määratlemisel grupi 64 märkuse 4a tähenduses. Kaks kitsast nahkrihma C2, mis on õmmeldud erksavärvilise tekstiilniidiga nahkrihmade C1 külge, on peamiselt kaunistuseks ja seepärast loetakse neid manusteks grupi 64 märkuse 4a tähenduses. Kaks tekstiilrihma (T1 ja T2) ning kaks nahkrihma (C1) on kaare keskkohas ühe niidiga kokku õmmeldud viisil, mis näitab, et tekstiil ja nahk on pealsematerjalina võrdselt olulised. Asjaolu, et ainult tekstiilrihmad T1 ja T2 on otsapidi piisavalt sügavale talla sisse pistetud, erinevalt nahkrihmadest C1 ja C2, näitab siiski, et ainult tekstiilrihmad kinnitavad pealse (kaare) talla külge. Seega ei või tekstiilrihmu T1 ja T2 lugeda voodriks, vaid need loetakse pealsematerjaliks grupi 64 märkuse 4a tähenduses, sest nahkrihmad C1 ainult tugevdavad tekstiilrihmu T1 ja T2 ning neid ei võeta arvesse pealsematerjalina. Kaks mitte näha olevat rihma A on üleni paigutatud nahkrihma C1 ja tekstiilrihma T1/T2 vahele kaare kummalgi poolel. Kuna need on neid ümbritsevatest nahkrihmadest (C1) ja tekstiilrihmadest (T1/T2) väiksemad, ei ole neil nahkrihmade C1 tugevdavat otstarvet. Varbaid lahutav keskmine tekstiilrihm T3 on osa pealsematerjalist, sest see annab vaadeldavale lahtisele sandaalile (nn varbavahesandaalile) temale omase kuju; peale selle koosneb see rihm ainult tekstiilmaterjalist. Lisaks sellele on tekstiilmaterjalil (T1, T2 ja T3 koos) pealse omadused grupi 64 lisamärkuse 1 tähenduses, sest sandaali pealse moodustav tekstiilmaterjal täidab ilma teiste materjalideta pealse funktsiooni, st tagab sandaali kandja jalale käimisel piisava toe (vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C–165/07: Skatteministeriet vs. Ecco Sko A/S, lõige 48). Tekstiilrihmu T1 ja T2 ning keskmist tekstiilrihma T3 loetakse seega pealsematerjaliks grupi 64 märkuse 4a tähenduses. Pealsematerjal on jalatsi välispinnal vähemalt osaliselt näha, sest osa tekstiilmaterjalist (mis koosneb kolmest ühesugusest omavahel ühendatud tekstiilmaterjali tükist (T1, T2 ja T3)), on jalatsi välispinnal näha (osa tekstiilrihmast T3) (vt kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, grupp 64, üldist, lõige 1, punkt a, teise lõigu esimene lause. Talla maapinnaga kokkupuutuv osa on plastist grupi 64 märkuse 4b tähenduses. Seega on jalatsil plastist välistald. |
Fotodel kasutatud märkide seletus
C3 (nelinurkne nahatükk)
C1 (kaks nahkrihma, pöövi kummalgi poolel üks)
C2 (kaks kitsamat nahkrihma, kummagi C1 rihma peal üks)
T1 ja T2 (kaks tekstiilrihma; T1 on kaare paremal küljel ja T2 kaare vasakul küljel)
T3 (keskmine tekstiilrihm, mis varbaid lahutab)
A (plastriba, mis on üleni nahkrihma C1 ja tekstiilrihma T2 vahel; vt foto 646 D)
S (tald)
(1) Fotod on üksnes illustreerimiseks.