EUROOPA KOMISJON
Brüssel,8.12.2022
COM(2022) 706 final
2022/0412(NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmise küsimuses
(Väärtpaberite keskdepositoorium – Liechtenstein)
(EMPs kohaldatav tekst)
SELETUSKIRI
1.Kavandatav reguleerimisese
Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmist käsitleva ühiskomitee otsuse vastuvõtmise küsimuses.
2.Ettepaneku taust
2.1.EMP leping
Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) on EMP kodanikele ja ettevõtjatele tagatud võrdsed õigused ja kohustused siseturul. Sellega on ette nähtud nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis: ELi liikmesriikides, Norras, Islandil ja Liechtensteinis. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. EMP leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Liit koos liikmesriikidega on EMP lepingu osaline.
2.2.EMP ühiskomitee
EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Ühiskomitee on foorum, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad. ELi poolel vastutab EMP küsimuste koordineerimise eest Euroopa Komisjoni peasekretariaat.
2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt
EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012, inkorporeeriti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsusega nr 18/2019 ja sellele on osutatud EMP lepingu IX lisa punktis 31bf.
EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandusega c on Liechtensteinile ette nähtud erand, et võimaldada kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni viis aastat pärast EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsuse nr 18/2019 jõustumise kuupäeva.
Kavandatava õigusaktiga on Liechtensteini taotlusel kavas pikendada EMP lepingu IX lisa punkti 31bf alapunktis c sätestatud erandit 8. veebruari 2024. aasta järgsesse aega, kuid mitte kauem kui seitsmeks aastaks pärast EMP ühiskomitee otsuse jõustumise kuupäeva [kava kohaselt 2023. aasta veebruaris]. Seega võimaldaks kavandatud õigusakt kolmandate riikide keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast kavandatava akti jõustumise kuupäeva. Ettepaneku eelnõus on täpsustatud, et EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandus c vaadatakse läbi, kui selle ajavahemiku jooksul muudetakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklit 25 või 69.
EMP lepingu artiklite 103 ja 104 kohaselt muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.
2.4.Muud elemendid
Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
Liechtensteini olukord (kohandus 3(c))
Liechtenstein ja Šveits on omavahel seotud paljude lepingutega, eelkõige 1923. aasta tollilepinguga ja 1980. aasta valuutalepinguga, mille kohaselt kuulub Liechtenstein (kelle ametlik vääring on alates 1921. aastast olnud Šveitsi frank) Šveitsi valuutapiirkonda. Valuutalepinguga on finantsteenuste sektoris ette nähtud teatavate Šveitsi õigus- ja haldusnormide otsekohaldatavus. Selle tulemusel peavad teatavad finantsvahendajad (nt pangad, investeerimisettevõtjad) täitma Šveitsi keskpanga aruandlusnõudeid, et keskpank saaks viia ellu rahapoliitikat. Tänu ühisele majandus- ja valuutapiirkonnale on neil kahel riigil läbi aja olnud tugevad majandussidemed, mis jäid püsima ka pärast seda, kui Liechtenstein ühines EMP lepinguga.
Nendel põhjustel on Liechtensteini finantsturg Šveitsi finantsturutaristuga täielikult integreeritud ja sõltub sellest suurel määral. Mistahes suurem muutus praeguses korras võib põhjustada Liechtensteini finantsturu osalistele raskusi. Seepärast on kohandusega 3(c) ette nähtud, et kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumidele, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele väärtpaberiarvelduse ja väärtpaberite keskdepositooriumide määruse artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, võib anda loa jätkata artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast lisas sisalduva EMP ühiskomitee otsuse eelnõu jõustumise kuupäeva. Ettepaneku eelnõus on täpsustatud, et EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandus c vaadatakse läbi, kui selle ajavahemiku jooksul muudetakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklit 25 või 69.
3.Liidu nimel võetav seisukoht
Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.
Lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu võimaldaks kolmandate riikide keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. See läheb kaugemale sellest, mida saab pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.
4.Õiguslik alus
4.1.Menetlusõiguslik alus
4.1.1.Põhimõtted
ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.
Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel õiguslik toime. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu.
4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Aktil, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õiguslik toime. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.
Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.
4.2.Materiaalõiguslik alus
4.2.1.Põhimõtted
ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ja koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige EMP lepingusse inkorporeeritava ELi õigusakti materiaalõiguslikust alusest.
Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
Kuna kavandatavas õigusaktis on käsitletud määruse (EL) nr 909/2014 inkorporeerimist EMP lepingusse, täpsemalt EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohanduse c muutmist, peaks käesoleval nõukogu otsusel olema sama materiaalõiguslik alus kui on määrusel (EL) nr 909/2014. Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114.
4.3.Järeldus
Kavandatava otsuse õiguslikuks aluseks tuleks võtta ELi toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (EMP lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.
5.Kavandatava õigusakti avaldamine
Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.
2022/0412 (NLE)
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmise küsimuses
(Väärtpaberite keskdepositoorium – Liechtenstein)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, eriti selle artikli 1 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)Euroopa Majanduspiirkonna leping (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.
(2)Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“.
(3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 909/2014 on inkorporeeritud EMP lepingusse EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsusega nr 18/2019 ja sellele on osutatud EMP lepingu IX lisa punktis 31bf.
(4)EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandusega c on ette nähtud erand, mille kohaselt võib Liechtenstein lubada kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuste osutamist kuni viis aastat pärast EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsuse nr 18/2019 jõustumise kuupäeva.
(5)2. novembril 2022 esitas Liechtenstein taotluse pikendada põhjenduses 4 osutatud erandit 8. veebruari 2024. aasta järgsesse aega, kuid mitte kauemaks kui seitsmeks aastaks.
(6)Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muuta ja võimaldada kolmandate riikide keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast lisatud otsuse eelnõu jõustumise kuupäeva. Ettepaneku eelnõus on täpsustatud, et EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandus c vaadatakse läbi, kui selle ajavahemiku jooksul muudetakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklit 25 või 69.
(7)Eeltoodust tulenevast peaks seisukoht, mille liit võtab EMP ühiskomitees, põhinema lisatud otsuse eelnõul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmise ettepaneku küsimuses võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel,