EUROOPA KOMISJON
Brüssel,10.2.2022
COM(2022) 39 final
2022/0027(CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU DIREKTIIV,
millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega
SELETUSKIRI
1.ETTEPANEKU TAUST
•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Käesoleva, nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) muutmist käsitleva direktiivi ettepaneku eesmärk on pikendada 1) aega, mille jooksul liikmesriigid võivad kohaldada pöördmaksustamist, et võidelda pettustega kaubatarnete ja osutatud teenuste puhul, mis on hõlmatud käibemaksudirektiivi artikli 119a lõikega 1, ning 2) aega, mille jooksul võib kasutada kiirreageerimismehhanismi, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklis 199b, pettuste vastu võitlemiseks pöördmaksustamise kohaldamise kaudu erandjuhtudel.
Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt peab reeglina käibemaksu tasuma kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane. Erandina võimaldab pöördmaksustamine määrata kindlaks, et käibemaksu maksmise eest vastutab kaupade või teenuste saaja. Pöördmaksustamise puhul ei nõua käibemaksu tarnija, vaid klient (maksukohustuslane) kajastab käibemaksu oma käibedeklaratsioonis. See käibemaks arvatakse seejärel maha samas käibedeklaratsioonis ja seega, kui sellel isikul on täielik mahaarvamisõigus, on tulemuseks null.
Pöördmaksustamist kasutatakse pettuste ja eelkõige varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste vastu võitlemiseks. Sellist liiki pettusega on tegemist siis, kui ettevõtja omandab teisest liikmesriigist transporditud või lähetatud kaupu käibemaksust vabastatud tarnetena ja lisab neid edasi müües kliendi arvele käibemaksu. Pärast seda, kui klient on käibemaksu tasunud, kaob ettevõtja enne, kui on maksuhaldurile maksnud tasumisele kuuluva käibemaksu. Samal ajal võib klient, kes tegutseb heas usus, oma käibedeklaratsioonis üldjuhul maha arvata käibemaksu, mille ta tarnijale maksis. Seega ei maksta pöördmaksustamise kasutamisel tarnijale käibemaksu.
Käibemaksudirektiivi artiklil 199a põhinev pöördmaksustamine on liikmesriikidele vabatahtlik. See võimaldab neil võidelda sedalaadi pettuse vastu eelnevalt määratletud tundlikes valdkondades, kus pettus nende territooriumil tavaliselt aset leiab. Kui tarnijad on kohustatud kasutama selliste omamaiste tarnete puhul pöördmaksustamist, ei või nad enda väljastatud arvetele lisada käibemaksu. Tarnija ei saa seega käibemaksu oma kliendilt ning seetõttu ei ole tal võimalik saadud käibemaksuga kaduda. Artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanism on erakorraline meede, mis võimaldab liikmesriikidel tungivalt kiireloomulistel juhtudel võtta kiiresti kasutusele ajutise pöördmaksustamise kaupade tarnimise ja teenuste osutamise puhul sellistes sektorites, kus on toime pandud ootamatu ja suuremahuline maksupettus ja mis ei ole loetletud käibemaksudirektiivi artiklis 199a. See menetlus on erandlik ja äärmiselt kiire, kuna komisjon peab ühe kuu jooksul reageerima kas negatiivse arvamusega või kirjalikult kinnitama asjaomasele liikmesriigile, et ta ei esita meetme suhtes vastuväiteid. Liikmesriik võib kiirreageerimismehhanismi erimeetme vastu võtta alates sellise kinnituse saamise kuupäevast. Selle mehhanismi abil on liikmesriikidel võimalik katta ajavahemik, mis on ette nähtud käibemaksudirektiivi artikli 395 kohase tavapärase erandi taotlemiseks, mis võib võtta kuni kuus kuud. Sellise erandi tegemiseks on vaja komisjoni ettepanekut ja selle ühehäälset vastuvõtmist nõukogus.
Käibemaksudirektiivi artikkel 199a kehtestati ajavahemikuks 2010. aasta – 30. juuni 2015 ning selle kohaldamist pikendati esimest korda (muudatustega) kuni 31. detsembrini 2018. Käibemaksudirektiivi artikkel 199b kehtestati ajavahemikuks 2013. aasta – 31. detsember 2018. Käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b kohaldamist pikendati seejärel kuni 30. juunini 2022, et see langeks kokku esialgselt kavandatud lõpliku käibemaksusüsteemi jõustumise kuupäevaga (vt täpsemalt allpool).
Ajal, mil käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b kohaldamisaega pikendati kuni 30. juunini 2022, esitas komisjon aruande nendes artiklites sisalduvate mehhanismide mõju kohta ning jõudis maksuhaldurite ja ettevõtjate sidusrühmade panuse põhjal järeldusele, et nendes artiklites sätestatud meetmed on pettusevastases võitluses kasulikud.
Selleks et käsitleda varifirmadega seotud pettusi struktuursemal viisil, tegi komisjon ettepaneku võtta kasutusele nn lõplik käibemaksusüsteem, mis on lihtsam ja pettusekindel süsteem liidusiseses kaubavahetuses. Kõnealuse korraga, mis peaks komisjoni ettepanekul jõustuma 1. juulil 2022, võetakse põhjalikud meetmed varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse vastaseks võitluseks.
Nõukogus toimuvate läbirääkimiste hetkeseis näitab siiski, et lõpliku käibemaksusüsteemi jõustumine 1. juulil 2022 ei ole võimalik. Selleks et lõpliku süsteemi üle peetavad läbirääkimised saaksid jätkuda, seadmata ohtu olemasolevaid käibemaksupettuste vastase võitluse vahendeid, on asjakohane pikendada nimetatud artiklites sisalduvaid pettusevastaseid meetmeid veel ühe piiratud ajavahemiku võrra.
Artiklite 199a ja 199b kohaldamisaja pikendamine võimaldaks välja arendada ka täiendavaid vahendeid maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks. Sel eesmärgil ja kooskõlas maksupaketiga valmistab komisjon ette ettepanekut ajakohastada kehtivaid käibemaksueeskirju, võttes arvesse digitehnoloogia pakutavaid võimalusi. Peatükis „Käibemaks digiajastul“ hindab komisjon käibemaksuaruandluse kohustusi, sealhulgas tehingupõhist aruandlust ja tõhustatud e-arvete süsteemi. See peaks andma maksuhalduritele kiiremat ja üksikasjalikumat teavet üksikute tehingute kohta ja seega vähendama pettuseohtu. Selliste seadusandlike arengute põhjal tuleks tulevikus uuesti hinnata vajadust pikendada artiklite 199a ja 199b kohaldamist.
•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
Käesoleva ettepanekuga pikendatakse käibemaksudirektiivi artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmete kehtivust piiratud ajaks, kuni jätkatakse läbirääkimisi nõukogus lõpliku käibemaksusüsteemi ettepaneku üle, mis hõlmab käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b muutmist, et viia need vastavusse kõnealuse lõpliku süsteemi toimimisega. Kuna lõplik käibemaksusüsteem on seotud kaupadega, piirduksid artiklid 199a ja 199b teenustega.
Pikendamine on kooskõlas ka komisjoni uute aruandluseeskirjade kui pettusevastase meetme ettevalmistamise ajakavaga, mis võib viia selleni, et pöördmaksustamise kohaldamine ei ole enam vajalik. Isegi kui need uued aruandluseeskirjad võetakse vastu üsna varsti, oleks maksukohustuslastele vaja aega uute eeskirjadega kohanemiseks. Kohaldamisaja pikendamine 2025. aasta lõpuni tundub seega asjakohane.
•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
Käibemaksudirektiivi artikkel 199a hõlmab pöördmaksustamise raames muu hulgas ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemist (ELi heitkogustega kauplemise süsteem). Selleks et toetada rohelise kokkuleppe eesmärke, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside heite 55 % vähendamisega 2030. aastaks, on oluline, et heitkogustega kauplemise süsteem oleks (karussell)pettuse eest ka edaspidi kaitstud, et vältida lisaks rahalisele kahjule süsteemi usaldusväärsuse kahjustamist.
2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
•Õiguslik alus
Direktiiviga muudetakse käibemaksudirektiivi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 alusel.
Kuna ettepanekuga pikendatakse direktiivi teatavate sätete kohaldamisaega, on vaja käibemaksudirektiivi muuta.
•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib liidu tasandil meetmeid võtta ainult juhul, kui liikmesriigid eraldi ei suuda kavandatud eesmärke piisavalt saavutada ning seepärast saab neid kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil.
Pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise kaudu pettuste vastu võitlemise ning ootamatu ja suuremahulise pettuse vastu võitlemiseks kiirreageerimismehhanismi kasutamise võimaluse eesmärki on kõige parem saavutada liidu tasandil ning selle konkreetne õiguslik alus on käibemaksudirektiiv. Seepärast on kõnealuste meetmete kestuse pikendamiseks vaja muuta käibemaksudirektiivi.
•Proportsionaalsus
Pikendatava kestusega meetmete vabatahtliku ja ajutise laadi tõttu on ettepanek proportsionaalne taotletava eesmärgiga, milleks on teatavate kaupade tarnimise ja teenuste osutamisega seotud pettuste vastane võitlus ning liikmesriikidele abi osutamine ootamatute ja suuremahuliste käibemaksupettustega toimetulekul.
•Vahendi valik
Muudetakse kehtivat käibemaksudirektiivi ja seega valitakse vahendiks direktiiv.
3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
Komisjon esitas pikenduse kehtivuse ajal aruande pöördmaksustamise toimimise ja mõju kohta seoses käibemaksudirektiivi artiklitega 199a ja 199b ning jõudis järeldusele, et kõnealustes artiklites sätestatud meetmed on pettusevastases võitluses kasulikud.
See põhjalik analüüs viidi läbi üsna hiljuti ja käibemaksudirektiivi ei ole seoses pöördmaksustamise kohaldamise õiguslike tingimuste ja praktiliste aspektidega pärast seda muudetud. Käibemaksudirektiivi ei ole oluliselt muudetud ka selleks, et lahendada varifirmadega seotud pettuste probleem struktuursemal viisil. Lisaks puudub komisjoni talitustel teave uute sektorite kohta, kus varifirmadega seotud pettusi esineda võib ja mille puhul oleks pöördmaksustamine õige vahend. Seetõttu on mõistlik järeldada, et eespool nimetatud järeldused on endiselt kehtivad.
•Konsulteerimine sidusrühmadega
Kõnealuse aruande koostamiseks paluti liikmesriikidel jagada oma kogemusi seoses meetmete kohaldamisega ja neid hinnata. Sidusrühmadega konsulteeriti käibemaksu eksperdirühma kaudu.
Liikmesriigid leidsid üldiselt, et käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud pöördmaksustamismehhanism on käibemaksupettuste vastu võitlemisel tulemuslik ja tõhus vahend. Pöördmaksustamise kehtestamise tõttu vähenesid pettusjuhtumid asjaomastes sektorites oluliselt või kadusid üldse. Seda seisukohta väljendati ka vastustes, mille esitasid konsultatsiooni tulemusena ettevõtjate sidusrühmad, kes leidsid, et pöördmaksustamismehhanism on tõhus ajutine pettusevastase võitluse vahend.
Mis puutub käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanismi, siis leiab enamik liikmesriike, et kuigi kiirreageerimismehhanismi ei ole kunagi kasutatud, on see erandlike ja ootamatute käibemaksupettuse juhtumite puhul tarvilik vahend ja ettevaatusabinõu.
•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Eespool nimetatud aruande raames konsulteeriti käibemaksu eksperdirühmaga käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud meetme toimimise ja mõju üle. Eksperdirühmalt saadud tagasiside näitas, et konkreetsete tarnete suhtes kohaldatavat pöördmaksustamist peetakse tõhusaks ajutiseks pettusevastase võitluse vahendiks.
Vabatahtlikku pöördmaksustamist on üldjoontes hinnatud varasemate uuringute käigus. Üldise pöördmaksustamismehhanismi ajutise kohaldamise ettepanekule lisatud mõjuhinnangus hinnati üldise pöördmaksustamismehhanismi (võrreldes ka valdkonnapõhise pöördmaksustamisega) mõju siseturule.
•Mõju hindamine
Algatusega pikendatakse käibemaksudirektiivi artiklitega 199a ja 199b hõlmatud meetmete kestust veel ühe piiratud ajavahemiku võrra, et toetada liikmesriike käibemaksupettuste vastases võitluses kuni liikmesriigid käibemaksusüsteemi põhjalikuma reformi üle nõukogus aru peavad.
Arvestades komisjoni käimasolevat tööd lõpliku käibemaksusüsteemi loomiseks ja aruandluskohustuste ajakohastamiseks ning selle eeldatavat mõju pettusevastasele võitlusele, ei oleks hetkel kasu meetmete ümberhindamisest või läbivaatamisest, sest kõik järeldused oleksid ajutised ning olukorda tuleks uuesti hinnata võimalike uute eeskirjade valguses.
4.MÕJU EELARVELE
Ettepanek ei mõjuta negatiivselt liidu eelarvet.
5.MUU TEAVE
•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
Seoses käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud vabatahtliku pöördmaksustamisega tehakse ettepanek teha kaks muudatust.
Esiteks pikendatakse kohaldamisaega 2025. aasta lõpuni. See tundub olevat mõistlik ajavahemik, et nõukogu saaks jätkata läbirääkimisi lõpliku käibemaksusüsteemi üle. Kui lõplik käibemaksusüsteem ei jõustu enne seda kuupäeva, võib käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud kord aegumisklausli tõttu lõppeda 2025. aastal. Kui lõplik käibemaksusüsteem jõustub enne 2025. aastat, muudetakse artikleid 199a ja 199b ning asendatakse seega kehtivad eeskirjad, mida praegu pikendatakse.
Samuti on kõnealune pikendamine seotud käibemaksu digiajastul käsitleva komisjoni ettepaneku väljatöötamise ja vastuvõtmisega, mille jõustumise kuupäeva ei ole praeguses etapis võimalik ette näha. Ettepaneku vastuvõtmine komisjonis on kavas 2022. aastal. 2025. aasta lõpp on seega ka selles kontekstis mõistlik aeg, mille jooksul nõukogu peaks ettepaneku vastu võtma.
Kui 2025. aasta lõpuks ei ole kehtestatud lõplikku käibemaksusüsteemi ega digiajastu käibemaksueeskirju, kaalutakse käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b kohaldamise edasist pikendamist.
Teiseks tehakse väike tehniline muudatus seoses eespool nimetatud komisjoni aruande aluseks olnud aegunud aruandluskohustuste väljajätmisega.
Käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanismi puhul pikendatakse kohaldamisaega samuti kuni 2025. aasta lõpuni.
2022/0027 (CNS)
Ettepanek:
NÕUKOGU DIREKTIIV,
millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju eelarvele ja mõjutavad siseturu toimimist.
(2)Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 199a võimaldatakse liikmesriikidel kasutada käibemaksustamisel pöördmaksustamist selliste eelnevalt kindlaks määratud kaupade tarnimise ja teenuste osutamise suhtes, mille puhul on tõenäolised pettused ning eelkõige varifirmadega seotud ühendusesisesed pettused. Kõnealuse direktiivi artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanismi erimeetme kohaselt võivad liikmesriikid teatavatel rangetel tingimustel kasutada kiiremat menetlust, mis võimaldab kehtestada pöördmaksustamist, mille tulemuseks on asjakohasem ja tõhusam reageerimine ootamatutele ja suuremahulistele pettustele. Mõlemad artiklid kaotavad kehtivuse 30. juunil 2022.
(3)Komisjon võttis vastu kaks seadusandlikku ettepanekut lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamiseks, mis peaksid andma varifirmadega seotud pettustele igakülgse vastulöögi. Nende ettepanekute üle, mis algselt pidid jõustuma 1. juulil 2022, peetakse nõukogus veel läbirääkimisi ning on ette näha, et neid ei võeta enne nimetatud kuupäeva vastu ega need nimetatud kuupäeval ka ei jõustu.
(4)Pärast maksupaketi väljatöötamist ja digiajastu käibemaksu teema raames töötab komisjon ka aruandluseeskirjade ajakohastamise ettepaneku kallal, mis võimaldaks maksuhalduritele üksikasjalikku teavet üksikute tehingute kohta võimaluse korral reaalajas ja mis võiks muuta pöördmaksustamise kohaldamise iganenuks.
(5)2018. aastal esitas komisjon oma järeldused direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 199a ja 199b sätestatud mehhanismide mõju kohta pettusevastasele võitlusele. Nagu aruandest nähtub, leiavad liikmesriigid ja sidusrühmad üldiselt, et kõnealuse direktiivi artiklis 199a sätestatud pöördmaksustamine on käibemaksupettuste vastu võitlemisel tulemuslik ajutine vahend. Lisaks pidasid liikmesriigid selles aruandes kiirreageerimismehhanismi kasulikuks vahendiks ja ettevaatusabinõuks erandlike käibemaksupettuste vastu. Sellest ajast alates ei ole ELi käibemaksusüsteemis pöördmaksustamise kohaldamise õiguslikke ega praktilisi tingimusi muudetud. Käibemaksudirektiivi ei ole oluliselt muudetud ka selleks, et lahendada varifirmadega seotud pettuste probleem struktuursemal viisil. Seetõttu on mõistlik eeldada, et need järeldused ja kaalutlused kehtivad suures osas endiselt.
(6)Eelnevast nähtub, et direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmed on olnud kasulikud ajutiste ja sihipäraste meetmetena. Nende aegumine jätaks liikmesriigid ilma tõhusast pettusevastase võitluse vahendist, mistõttu on asjakohane pikendada kõnealuste meetmete kohaldamist veel üheks piiratud ajavahemikuks, et nõukogus oleks võimalik pidada läbirääkimisi lõpliku käibemaksusüsteemi üle ning et oleks võimalik jätkata ajakohastatud aruandluseeskirjade väljatöötamist, mis vahepeal vastu võetaks.
(7)Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.
(1)Artiklit 199a muudetakse järgmiselt:
(a)lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
„Kuni 31. detsembrini 2025 võivad liikmesriigid ette näha, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tehakse mõni järgmistest tarnetest:“;
(b)lõiked 3, 4 ja 5 jäetakse välja;
(2)artikli 199b lõige 6 asendatakse järgmisega:
„6. Lõikes 1 sätestatud kiirreageerimismehhanismi erimeedet kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2025.“
Artikkel 2
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,