This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022IP0223
European Parliament resolution of 7 June 2022 on the EEAS’s Climate Change and Defence Roadmap (2021/2102(INI))
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI))
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI))
ELT C 493, 27.12.2022, p. 19–31
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
27.12.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 493/19 |
P9_TA(2022)0223
Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2022. aasta resolutsioon Euroopa välisteenistuse kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava kohta (2021/2102(INI))
(2022/C 493/02)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotist ning eriti selle artikleid 42 ja 43, |
— |
võttes arvesse liidu 2030. ja 2050. aasta CO2-neutraalsuse eesmärke, |
— |
võttes arvesse 9. novembri 2020. aasta kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava, |
— |
võttes arvesse 5. oktoobri 2021. aasta kontseptsiooni kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kohta, |
— |
võttes arvesse ELi keskkonnakaitse ja energia optimeerimise kontseptsiooni ELi juhitavate sõjaliste operatsioonide ja missioonide jaoks, |
— |
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (1), eelkõige selle põhjendust 60, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse, ja põhjendust 61, milles sätestatakse 7,5 % ja 10 % suurused iga-aastased kulutused bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu kuni 2027. aastani, |
— |
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (2), eelkõige selle põhjendust 49, milles sätestatakse 30 % suurune panus kliimameetmetesse, |
— |
võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301), |
— |
võttes arvesse NATO kliimamuutuste ja julgeoleku tegevuskava, |
— |
võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2016. aasta juuni strateegiadokumenti „Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“ ja selle järelaruandeid, |
— |
võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta, |
— |
võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
— |
võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2020. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta, |
— |
võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldusi kliima- ja energiadiplomaatia kohta – Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõtme elluviimine, |
— |
võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta ning 10. mai 2021. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta, |
— |
võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021), |
— |
võttes arvesse komisjoni 2020. aasta tegevusaruannet „Kaitsetööstus ja kosmos“, |
— |
võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082), |
— |
võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
— |
võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 21. juuni 2021. aasta uuringuraportit kliimamuutuste kohta, |
— |
võttes arvesse NATO juhtide 2021. aasta juuni otsuseid kliima ja julgeoleku kohta, |
— |
võttes arvesse Rahvusvahelise Sõjalise Nõukogu kliima- ja julgeolekunõukogu 2021. aasta juuni ülemaailmset kliima- ja julgeolekuaruannet, |
— |
võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ajavahemikuks 2016–2020 rahastatud projekti „BIOSEC“ 2021. aasta lõpparuannet „Biodiversity and Security“ (Elurikkus ja julgeolek), |
— |
võttes arvesse ADELPHI projekti „Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment“ (Riskide ületamine: kliima- ja julgeolekuriskide ja prognooside hindamine), |
— |
võttes arvesse ELi kaasrahastatud projekte, nagu „FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus’ in the Sahel region“ (FREXUS: julgeoleku ja kliimamuutustele vastupanuvõime parandamine ebakindlas kontekstis vee, energia ja toiduga kindlustatuse vastastikuse seotuse kaudu Saheli piirkonnas), |
— |
võttes arvesse ÜRO dokumente inimeste turvalisuse ja kaitsmise kohustuse kohta, |
— |
võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja NATO koostöö kohta Atlandi-üleste suhete valdkonnas (3), |
— |
võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni kliimadiplomaatia kohta (4), |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
— |
võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0084/2022), |
A. |
arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu seab Euroopa julgeolekukorrale pretsendenditu väljakutse ning avaldab liidu ja selle liikmesriikide kõikidele sektoritele survet muutuda tugevamaks, vastupidavamaks ja sõltumatumaks, eelkõige kaitse, julgeoleku, küberjulgeoleku ning elutähtsa taristu, aga ka energia, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas; |
B. |
arvestades, et keskkonnategurid võivad mõjutada inimeste ja riigi julgeolekut erinevatel otsestel ja kaudsetel viisidel; |
C. |
arvestades, et kliimamuutused ja kliimaga seotud mõju, sealhulgas keskkonnaseisundi halvenemine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, metsade hävitamine, kõrbestumine, äärmuslikud ilmastikuolud, vee- ja toidunappus, õhusaaste ja loodusõnnetused soodustavad konfliktide ja kriiside teket ning ohustavad juba praegu kohalikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist julgeolekut, stabiilsust ja rahu; arvestades, et kliimamuutused, mille tulemused on juba märgatavad ja mis prognooside kohaselt hakkavad keskpikas ja pikas perspektiivis kiirenema, on muutunud riskikordajaks, kuna need võivad kaasa aidata teatud olemasolevate kriisitegurite süvenemisele, mis on üha domineerivamad (nagu majandusliku ebavõrdsuse suurenemine või tugev poliitiline rõhumine), ning kujutavad endast uut julgeolekuprobleemi, mis koos hübriid- ja küberohtudega nõuab reageerimiseks piisavaid vahendeid; |
D. |
arvestades, et kliimamuutuste ja konfliktide vahelised seosed võivad olla keerulised ning kliimamuutuste konkreetne mõju konfliktidele on enamasti kontekstipõhine; arvestades, et on vaja toetada süstemaatilisemat ja ulatuslikumat teabevahetust ja vastastikust täiendavust kliimamuutuste ja julgeoleku vahelise seosega tegelevate teadusringkondade vahel; |
E. |
arvestades, et kliimamuutused on jätkuvalt rahu ja julgeoleku tegevuskava keskmes kui lõplik ohtu mitmekordistav tegur, mis süvendab olemasolevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnariske, mis võivad rahutusi õhutada ja viia vägivaldsete konfliktideni; arvestades, et keskkonna- ja kliimamuutused ning nende tagajärjed koos muude teguritega pigem süvendavad juba olemasolevaid nõrku kohti, pingeid ja riske, mitte ei vallanda ega põhjusta ise riikidevahelisi või rahvusvahelisi konflikte; arvestades, et kliimamuutused võivad mõjutada inimeste julgeolekut erinevalt, sõltuvalt nende soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest, vanusest, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust, usutunnistusest (või selle puudumisest), puudest jne; arvestades, et kliimamuutused avaldavad ebaproportsionaalselt suurt negatiivset mõju eelkõige tõrjutud rühmadele; arvestades, et kliimamuutustega seotud julgeolekuriskid mõjutavad eelkõige majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid elanikkonnarühmi ja neil on sotsiaal-majanduslik mõju; arvestades, et kliimamuutustel on negatiivne mõju kannatada saanud piirkondade kultuuri- ja looduspärandile; |
F. |
arvestades, et kliimakriis mõjutab nii inimeste kui ka riigi julgeolekut; arvestades, et kliimamuutused põimuvad mitmel viisil poliitilise, etnilise ja sotsiaal-majandusliku dünaamikaga ning on konfliktide otsene põhjus, kuna need suurendavad katastroofiohtu ja avaldavad täiendavat survet ökosüsteemidele, ohustades sellega inimeste elatusvahendeid, vee ja toiduga kindlustatust ning elutähtsaid taristuid, muu hulgas maakasutuse muutusele ja keskkonnaseisundi halvenemisele kaasaaitamise kaudu; |
G. |
arvestades, et merevee taseme tõus on juba põhjustanud üleujutusi ja sooldumist, mis kujutab endast suurt julgeolekuriski ja eksistentsiaalset ohtu madalatele rannikualadele ja saartele; arvestades, et Maailmapanga 2021. aasta ajakohastatud Groundswelli aruande kohaselt võivad kliimamuutused sundida 2050. aastaks 216 miljonit inimest oma riigi piires kolima; arvestades, et aruandes märgitakse ka, et kohesed ja konkreetsed meetmed võivad märkimisväärselt vähendada kliimaga seotud rände ulatust; arvestades, et veenappusel on mitmetahuline mõju inimeste turvalisusele ja sotsiaalpoliitilisele stabiilsusele; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad veevarusid, eriti arenevates riikides, ning ülemaailmne nõudlus vee järele suureneb; arvestades, et kliimamuutused suurendavad põua ja üleujutuste ohtu; arvestades, et kliimamuutuste mõju toiduainete hinnale vähendab elatise hankimise võimalusi ning põhjustab ümberasumist, haigusi ja näljahäda, mille tulemuseks on enneolematu ulatusega ränne; |
H. |
arvestades, et Saheli piirkonnas on muutuvate kliimatingimuste mõju loodusvarade kättesaadavusele koos selliste teguritega nagu rahvastiku kasv, nõrk valitsemistava ja maaomandiga seotud probleemid suurendanud konkurentsi nappide loodusvarade – eelkõige viljaka maa ja vee – pärast ning põhjustanud pingeid ja konflikte kogukondade ja elatusallikate rühmade vahel; |
I. |
arvestades, et kliimamuutused on strateegilist keskkonda struktureeriv tegur, kuna see võimendab riske ja piiranguid; arvestades, et kliimakriis on avaldanud mõju rahvusvahelisele süsteemile, kus see võib süvendada geopoliitilisi pingeid ja nihutada tasakaalu suurjõudude vahel; arvestades, et pahatahtlikud osalejad kasutavad kliimamuutustega seotud küsimusi ära, et suurendada oma mõjuvõimu või soodustada vaenutegevust; arvestades, et polaarjääkatte sulamine suurendab geopoliitilisi pingeid, eelkõige põhjapooluse ümbruses; |
J. |
arvestades, et USA relvajõud on kaotanud loodusõnnetuste tõttu rohkem sõjatehnikat ja taristut, kui Afganistani ja Iraagi relvastatud konfliktide tõttu kokku; arvestades, et Joe Bideni administratsioon on teinud positiivseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sealhulgas liitunud uuesti Pariisi kokkuleppega ja lisanud kliimamuutuste küsimuse oma riikliku julgeoleku strateegilistesse vahesuunistesse; |
K. |
arvestades, et relvajõud on üks suurimaid fossiilkütuste tarbijaid maailmas; |
L. |
arvestades, et liidu sisemaine nafta- ja gaasitootmine väheneb pidevalt; arvestades, et liit on suurel määral ja üha enam energiast sõltuv, kuna kõik liikmesriigid on energia netoimportijad piiratud arvust kolmandatest riikidest ning energiasõltuvuse määr tõusis aastatel 2000–2019 56 %-lt 61 %-le; arvestades, et hiljutise uuringu kohaselt oli liikmesriikide sõjandussektori, sealhulgas nii riiklike relvajõudude kui ka ELis asuva sõjatehnoloogia tööstuse CO2 jalajälg 2019. aastal hinnanguliselt ligikaudu 24,8 miljonit tonni CO2 ekvivalenti; arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine ja kõrgetasemelised relvasüsteemid nõuavad juurdepääsu kriitilise tähtsusega toorainetele, mille tarneahelad tekitavad mõnel juhul kaitsetust ka Euroopa kaitsesektori spetsialiseerunud VKEde jaoks, eelkõige juhul, kui neis domineerib piiratud arv kolmandaid riike; |
M. |
arvestades, et Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) andmetel moodustasid transpordikütused 2016. ja 2017. aasta kohta andmed esitanud 22 liikmesriigi energiatarbimisest 52 % (riigid, mis moodustasid 96,9 % EDA liikmesriikide üldistest kaitsekulutustest); arvestades, et sama EDA uuringu kohaselt on sõjaline taristu ja hooned veel üks suur energiatarbija, kusjuures ainuüksi kütmine moodustas 2017. aastal keskmiselt 32 % liikmesriikide relvajõudude energiatarbimisest, millest 75 % tulenes naftakütustest ja maagaasist; |
N. |
arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu tahavad liit ja selle liikmesriigid lõpetada fossiilkütuste impordi Venemaalt; arvestades, et Venemaa rünnaku tõttu Euroopa julgeolekukorra vastu peavad ka Euroopa relvajõud muutuma fossiilkütuste impordist sõltumatumaks, kuid samal ajal tuleb suurendada nende sõjalist jõudu ja missioonide mõjusust; |
O. |
arvestades, et mõned ELi liikmesriigid kasutavad oma ulatuslikke sõjaliselt määratud alasid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, näiteks hoides ära helikopterilennud pesitsusalade kohal; |
P. |
arvestades, et keskkonnakuriteod on maailmas väga sage kuritegevus ja märkimisväärne julgeolekuprobleem; arvestades, et selles küsimuses on vaja tihedamat koostööd ELi ja partnerriikide vahel, toetades riike keskkonnakuritegude vastu võitlemise suutlikkuse arendamisel; |
Q. |
arvestades, et keskkonnakuriteod on muutunud maailma suuruselt neljandaks tulutoovaks kuritegevuse sektoriks, mis kasvab kolm korda kiiremini kui maailmamajandus; arvestades, et 2016. aasta Interpoli ja ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandes hinnati keskkonnakuritegudest saadud tulu suuruseks 258 miljardit USA dollarit aastas, sealhulgas looduslike liikidega kaubitsemine, metsa- ja kalanduskuriteod, ebaseaduslik jäätmevedu ja ebaseaduslik kaevandamine; |
R. |
arvestades, et Interpoli, RHIPTO ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase ülemaailmse algatuse 2018. aasta aruandes leiti, et keskkonnakuriteod on enne traditsioonilist ebaseaduslikku tegevust, nagu inimröövid lunaraha ja uimastiäri eesmärgil, suurim konfliktide finantstegur ning suurim tuluallikas valitsusvälistele relvastatud rühmitustele ja terroriorganisatsioonidele; |
S. |
arvestades, et kaitsesektorit ei ole 2015. aasta Pariisi kokkuleppes mainitud, jättes riikide valitsuste otsustada, kas lisada kaitsesektori jõupingutused kliimamuutuste leevendamiseks oma riiklikesse kohustustesse seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga; arvestades, et kõik sektorid peavad panustama heitkoguste vähendamisse ja samal ajal kliimamuutustega kohanema, et saavutada liidu CO2-neutraalsuse eesmärgid ja säilitada tegevuse tulemuslikkus; arvestades, et Prantsusmaa avaldas 2020. aasta septembris uue kaitsealase energiastrateegia koos 34 soovitusega vähendada ja optimeerida relvajõudude energiatarbimist ning suurendada energiajulgeolekut; |
T. |
arvestades, et isegi väikesemahulisel tuumarelvade kasutamisel oleksid dramaatilised humanitaartagajärjed ning see mõjutaks ka kliimat väga negatiivselt (näljahädade esilekutsumise ja mitme aasta pikkuste kasvuperioodide lühendamisega); |
U. |
arvestades, et julgeolek peab olema keskkonnaalase mõtlemise keskmes, et töötada välja kestlikud, realistlikud, kestvad ja tulemuslikud arengulahendused inimeste julgeoleku ja üleilmse stabiilsuse tagamiseks; arvestades, et seetõttu peab liidu välistegevus üha enam hõlmama kliimamuutusi ja keskkonnakaalutlusi kui suurt julgeolekuohtu ning vastavalt kohandama strateegiaid ja kontseptsioone, menetlusi, tsiviil- ja sõjalist varustust ja taristut, võimekuse arendamist, sealhulgas koolitust, ning vajaduse korral oma institutsioonilist raamistikku ja aruandlusmehhanisme; arvestades, et liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning selle vahendid peaksid otseselt aitama ennetada ja vähendada kliimakriisi negatiivset mõju julgeolekule; arvestades, et juhtimise ja rahuloome vahendite täiskoosseisus tuleb käsitleda kliima ja julgeoleku vahelist seost; |
V. |
arvestades, et kliimamuutuste ja nendega seotud mõjurite julgeolekumõju tõttu tuleb kliimakaitse meetmeid, st kliimamuutuste mõju prognoosimine ja nendega kohanemine strateegilises keskkonnas ning kaitseväe missioonides, ja nende rahastamist mõista kui panust kaitsesse ja julgeolekusse; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ seitsme aasta eelarve 80 miljardi euro suurusest eelarvest kulutatakse 30 % kliimameetmete toetamiseks ning 7,5–10 % igal aastal keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmiseks; |
Strateegia ja kontseptsioon
1. |
märgib, et ELi lepingu artikkel 21 annab asjakohase õigusliku aluse liidu välistegevuse ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohandamisele 21. sajandi peamiste probleemidega, millest kliimamuutused ja kliimamuutustel põhinevad tegurid on peamised liikumapanevad jõud; tuletab meelde, et ELi lepingu artikkel 21 nõuab liidult järgmist: „c) säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut […]; […] f) töötada välja meetmeid keskkonna seisundi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks; [ja] g) abistada rahvaid, riike ja piirkondi, mida tabavad loodusõnnetused või inimtegevusest tingitud õnnetused“; rõhutab tungivat vajadust kiirendada ja süvendada konfliktitundlike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise integreerimist liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse, eelkõige ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse (ÜJKP); märgib, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide peamised eesmärgid on kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 1 ja artikli 43 lõikega 1 rahuvalve, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine operatsiooni toimumiskohtades, tagades samas nende täieliku operatiivse tõhususe; |
2. |
rõhutab, et Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud muutunud Euroopa julgeolekuolukorrast on vaja teha oma järeldused ning kiirendada sõjalise võime arendamise protsesse, samuti projekte, mille eesmärk on muuta sõjatehnoloogia fossiilkütustest sõltumatumaks, suurendades samal ajal missioonide mõjusust ja võitlusjõudu; |
3. |
rõhutab, et arvestades Euroopas käimasolevat sõda, tuleb tagada pidev energiavarustus Euroopa relvajõududele, et tagada liidu territooriumi ja kodanike nõuetekohane kaitse; tunnistab, et varustuskindlus võib vajada paindlikke lühiajalisi meetmeid; |
4. |
usub kindlalt, et sõjaline tegevus ja tehnoloogia peavad aitama kaasa liidu CO2-neutraalsuse eesmärkide täitmisele, et aidata kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, ilma et see kahjustaks missioonide turvalisust ja ohustaks relvajõudude operatsioonivõimet; rõhutab sellega seoses, et liidu välistegevus ja liikmesriikide relvajõud peaksid tegema jõupingutusi, et viia miinimumini oma CO2-jalajälje ja nende negatiivse mõju loodusvaradele ja bioloogilisele mitmekesisusele; |
5. |
rõhutab vajadust tugevdada ennetamist, et hoida ära ökosüsteemide muutuste ja kliimamuutuste tagajärgi, kuna need võivad suurendada survet relvajõududele või tekitada piirkondlikke pingeid; |
6. |
rõhutab, et on kiiresti vaja investeerida arukatesse, integreeritud, kogu ühiskonda hõlmavatesse lahendustesse, et saavutada heitkoguste märkimisväärne vähendamine, vältida kliimamuutuste halvimaid tagajärgi ning samuti investeerida tugevalt nende riikide vastupanuvõimesse kliimamuutustele, kes seda vajavad, et vältida ebastabiilsust, konflikte ja suuri humanitaarkatastroofe; |
7. |
kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et keskkonnakaitse, võitlus kliimamuutuste ja nendega seotud mõjudega integreeritakse ja süvalaiendatakse asjakohaselt liidu välistegevusse, võttes eeskujuks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi määruse; nõuab kliimaga seotud strateegiate, poliitikavaldkondade, menetluste, meetmete ja võimekuse väljatöötamist; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et liidu kliimajulgeoleku ja kaitsepoliitika väljatöötamine hõlmaks inimeste turvalisusele keskenduva lähenemisviisi rakendamist; väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse kavatsuse üle, et ÜJKP tsiviil- ja sõjalised missioonid ning operatsioonid töötaksid välja ja lisaksid oma töösse rea meetmeid keskkonnaaspektide tulemuslikuks rakendamiseks; toetab liikmesriikide võimekuse tugevdamist, lisades keskkonnaaspektid tsiviil- ja sõjaliste missioonide koolitusprogrammidesse ning vahetades parimaid tavasid ja oskusteavet; |
8. |
nõuab konkreetsete võrdlusaluste väljatöötamist, et mõõta edusamme ühelt poolt kliimamuutuste ning teiselt poolt konfliktide vaheliste seoste käsitlemisel; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles Euroopa Parlamendile kord kahe aasta vältel nende võrdlusaluste ja näitajate kasutamisel ning täitmisel tehtud edusammudest aru andma; kutsub ELi liikmesriike üles lisama välismaistesse sõjalise abi programmidesse teadmisi kliimamuutuste mõju kohta julgeolekule; |
9. |
rõhutab, kui oluline on käsitleda strateegilises kompassis kliimamuutuste, julgeoleku ja kaitse vahelisi seoseid, et määrata liikmesriikide jaoks kindlaks selged eesmärgid ja konkreetsed meetmed, et tugevdada relvajõudude energiatõhusust ja kohaneda kliimamuutuste kõikehõlmava mõjuga julgeolekule keskpikas ja pikas perspektiivis, alates strateegilisest prognoosist, koolitusest ja innovatsioonist kuni võimearendamiseni ELi raamistikus; |
10. |
tuletab meelde, et kindlusetus tuleneb paljudest omavahel seotud algpõhjustest, nagu vaesus, ebakindlus, avaliku taristu ja teenuste puudumine, väga piiratud juurdepääs põhikaupadele, hariduse puudumine, korruptsioon jne, mille hulka kuuluvad kliimamuutused; |
11. |
tuletab meelde, et Aafrikas, eelkõige Sahelis, süvendab kliimamuutuste ja traditsiooniliste konfliktitegurite (muu hulgas riigi läbikukkumise, avalike teenuste puudumise, julgeolekuolukorra halvenemise) koostoime vägivalla ja terrorismi probleeme; |
12. |
nõuab suuremat toetust jõupingutustele, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu ja edendada kliimaneutraalseid alternatiive ELi vahetus naabruses, nimelt Lääne-Balkani riikides, idapartnerluse riikides ja lõunanaabruses, et vältida võimalikke julgeolekuprobleeme; |
13. |
rõhutab, et kliimamuutuste tõttu on Arktika viimase 50 aasta jooksul soojenenud kolm korda kiiremini kui planeet keskmiselt; rõhutab, et kliimamuutused on muutnud geopoliitilist olukorda Arktikas ning tekitab ELi jaoks geopoliitilisi probleeme; rõhutab, et Arktika on ELi jaoks strateegiliselt ja poliitiliselt oluline, ning rõhutab ELi võetud kohustust olla vastutustundlik osaleja, kes püüab saavutada piirkonna pikaajalist kestlikku ja rahumeelset arengut; rõhutab, et Arktika peab jääma rahumeelse koostöö alaks, ning nõuab meetmete võtmist, et vältida samme suurema militariseerimise suunas; tuletab meelde, et ELi riigid Soome, Rootsi ja Taani on Arktika Nõukogu liikmed; |
Kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava
14. |
tunneb kliimamuutuste ja kaitse tegevuskava üle heameelt ja kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama vajaduse korral koos asjaomaste komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga kolme töövaldkonna – tegevuslik mõõde, suutlikkuse arendamine ja partnerlused – terviklikku rakendamist; nõuab, et tegevuskava läbivaatamise ajakava vaadataks uuesti läbi ja eelkõige, et üldeesmärgid vaadataks läbi palju varem kui 2030. aastal; kutsub liikmesriike üles arendama eesmärke toetavaid riiklikke struktuure; nõuab tungivalt, et kõik osalejad käsitleksid seda protsessi ühena oma prioriteetidest ning töötaksid välja ja rakendaksid algatusi kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga; rõhutab relvajõudude olulist rolli mitte ainult kliimamuutuste ja keskkonnale avalduva mõjuga kohanemisel, vaid ka nende leevendamisel, sealhulgas relvajõudude keskkonnajalajälje põhjaliku mõõtmise ja kaardistamise abil, nagu on kavandatud tegevuskavas; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teeks liikmesriikidele ettepaneku luua viivitamatute meetmete kava, mis koosneb tegevuskavas esitatud prioriteetsetest meetmetest, mida saab rakendada lühikese aja jooksul; |
15. |
tunneb eelkõige heameelt tegevuskava koheste ja lühiajaliste mõjumeetmete üle aastateks 2020–2021, eelkõige leebe aruandlusprotsessi üle, mis on seotud mõõtmissuutlikkuse arendamisega, mis põhineb ÜJKP missioonide ja operatsioonide keskkonnajalajäljega – sealhulgas energia, vesi, jäätmekäitlus jne – seotud edusammude näitajatel; rõhutab vajadust koostada 2024. aastaks üksikasjalikumad hinnangud, mis võtaks arvesse saadud kogemusi ja parimaid tavasid, ning lisada rangemad nõuded asjakohastele tehnilistele erimeetmetele hangete osana, et leevendada olelusringil põhinevat lähenemisviisi, mis sisaldub 2012. aasta ELi juhitavate sõjaliste operatsioonide keskkonnakaitse ja energiatõhususe sõjalises kontseptsioonis; rõhutab vajadust lisada kliima- ja keskkonnakaalutlused süstemaatiliselt sõjatehnoloogiasse, teadusuuringutesse, hangetesse ja taristusse; |
16. |
tunneb heameelt komisjoni, nõukogu ning Euroopa välisteenistuse hiljutiste algatuste üle kliimadiplomaatia, julgeoleku ja kaitse valdkonnas, eelkõige kliimadiplomaatia alase poliitika raamistiku, tegevuskava ning kliimamuutuste ja julgeoleku integreeritud lähenemisviisi kontseptsiooni üle; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et kõik eri kontseptsioonid oleksid omavahel nõuetekohaselt seotud ja ühtlustatud ühtses ja sidusas raamistikus; rõhutab vajadust seada see prioriteediks ning kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles edusammudest 2023. aasta juuniks aru andma; |
17. |
peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei rõhutata liidu eeldatavat suurt nõudlust kulupõhise konkurentsivõimelise taastuvenergia ja alternatiivkütuste järele tulevikus, mis võib olla kasulik kõigile, kuna pakub uusi koostöö- ja dialoogifoorumeid, vastastikust majanduslikku kasu, suuremat varustuskindlust ja rahvusvahelist stabiilsust; rõhutab, et vesiniku omaduste tõttu on üks lahendusi fossiilkütuste asendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine relvajõududes; |
18. |
selleks et panna alus kliimamuutuste leevendamisele, kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles esitama 2023. aasta keskpaigaks hinnang ELi välistegevuse CO2-jalajälje ja keskkonnamõju kohta; võttes arvesse hinnatud teabe tundlikkust, mille on esitanud ÜJKP missioonid ja operatsioonid, rõhutab vajadust töötada 2023. aastaks välja asjakohane metoodika kogu ELi julgeoleku- ja kaitsetegevusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste, sealhulgas tootmisest, valdusest ja demonteerimisest tulenevate heitkoguste kvantifitseerimiseks, samuti et tegeleda praegu puuduvate usaldusväärsete ja rahvusvaheliselt võrreldavate andmetega; on arvamusel, et tegevuskava tuleks kasutada selleks, et anda tõuge strateegia väljatöötamiseks ja selgete riiklike lubaduste tegemisele sõjalisest tegevusest tulenevate heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas kohustuslik sõjalisest tegevusest tulenevate heitkoguste aruandlus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile ja riikide parlamentidele, sest aruandluse ja läbipaistvuseta ei ole survet heitkoguste vähendamiseks ega vahendeid, et määrata kindlaks mis tahes lubaduste mõju; |
19. |
nõuab vabatahtlike eesmärkide seadmist, et vähendada sõjaliste missioonide ja operatsioonide kasvuhoonegaaside heitkoguste mahukust ning asuda liikuma 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas, et suurendada seeläbi veelgi tegevuse tulemuslikkust; |
20. |
teeb ettepaneku luua katseprojekt ÜJKP missioonide ja operatsioonide kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmiseks ja kaardistamiseks; usub, et EUFOR Althea oleks selles suhtes hea valik; |
Terviklik ja järjepidev lähenemisviis
21. |
nõuab kooskõlastatud meetmeid, et vähendada kiiresti kliimamuutuste mahtu ja ulatust, vähendades märkimisväärselt heitkoguseid, et vältida tulevikus märkimisväärseid, raskeid või katastroofilisi ülemaailmseid julgeolekutagajärgi; rõhutab vajadust muuta kõik julgeoleku elemendid, sealhulgas taristu, institutsioonid ja poliitika, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimeliseks ning kohaneda kiiresti selle mõjuga; |
22. |
väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et liidu uus naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ kajastab hästi kiire, jõulise ja ulatusliku kliimaalase välistegevuse pakilisust ja tähtsust; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ süvalaiendab kliimameetmeid ja tagab, et 30 % selle 80 miljardi euro suurusest seitsmeaastasest eelarvest toetab kliimameetmeid; kutsub komisjoni üles neid eesmärke täielikult järgima ja lisama oma arvutustesse üksnes meetmed, millel on selge kliimamõõde; väljendab heameelt asjaolu üle, et rahastamisest on välja jäetud investeeringud fossiilkütustesse ja meetmed, millel on kahjulik või märkimisväärne kahjulik mõju keskkonnale ja kliimale; tunneb suurt heameelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kliimajulgeoleku poliitika üle (vt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ määruse III lisa punkti 3.1 alapunkt d); kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks meetmed, millega püütakse saavutada terviklikke ja kaasavaid tulemusi, sidudes kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise konfliktide ennetamise ja rahuloomega; väljendab heameelt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ keskkonna- ja kliimamuutuste programmi üle ning rõhutab samas vajadust kaasata keskkonnaalasesse juhtimisse, sealhulgas institutsioonide ülesehitamisse, suurem toetus ebakindlatele ja konfliktidest mõjutatud riikidele; nõuab, et kogu keskkonnaga seotud rahu tagamise potentsiaal kasutataks ära naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ rahu, stabiilsuse ja konfliktide ennetamise programmi raames; on veendunud, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ lähenemisviis kliimajulgeolekule peaks olema võrdlusaluseks kogu muule liidu välistegevusele, ja palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada, et eelkõige ÜJKP oleks selle lähenemisviisiga sünkroniseeritud; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kasutama ära olemasolevate teadusuuringute tulemusi, mis käsitlevad kliimajulgeoleku esilekerkivaid nõrku kohti, eelkõige Sahelis, Lähis-Idas ja Ida-Aafrikas; |
23. |
on veendunud, et kliimajulgeolek tuleks täielikult integreerida liidu konfliktide ennetamise ja kriisiohje vahenditesse, et tugevdada ebakindlate riikide ja mõjutatud elanikkonna vastupanuvõimet; |
24. |
rõhutab vajadust suurendada liidu strateegiliste prognooside, varajase hoiatamise, olukorrateadlikkuse ja konfliktianalüüsi võimekust, kasutades erinevatest allikatest pärit kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ja uuenduslikke meetodeid; rõhutab, et lisaks süstemaatilisele koostööle kodanikuühiskonna organisatsioonidega peaksid liidu kosmoseprogrammid, Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SatCen) ning ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), Euroopa välisteenistuse konfliktide ennetamise üksus, riiklikud uurimiskeskused, mõttekojad, riiklikud luureteenistused ja Teadusuuringute Ühiskeskus andma oma panuse ka strateegilisse prognoosimisse, rahuloomesse ning kliima- ja konfliktiuuringutesse; on veendunud, et on äärmiselt oluline, et selliseid teadmisi kasutataks tulevaste missioonide, operatsioonide ja meetmete nõuetekohaseks kavandamiseks, ning et võetaks arvesse parameetreid, mis ulatuvad muutuvatest ilmastikutingimustest kohaliku poliitilise kontekstini; tunnustab Euroopa kosmoseprogrammide, näiteks Copernicuse programmi olulist rolli kliimamuutuste mõistmisel ja kasvuhoonegaaside heitkoguste seirel; tuletab meelde, et ELi detsentraliseeritud asutustel, eelkõige SatCen, on ainulaadne võimekus koguda andmeid kliimamuutuste ja nende julgeolekualaste aspektide kohta kogu maailmas; märgib, et ELi kosmoseprogramm on samuti otsustava tähtsusega kliimamuutuste julgeolekualaste aspektidega tegelemisel; tunneb heameelt SatCeni jätkuvate jõupingutuste üle selles valdkonnas; |
25. |
rõhutab, et kliimajulgeoleku programmides peab olema kesksel kohal andmetel põhineva poliitika ja programmide põhimõte; on samas teadlik suurandmete ja kvantitatiivsete keskkonnastressiindeksite piirangutest konfliktide prognoosimisel, kuna nende puhul võidakse pöörata liiga vähe tähelepanu kohalikule ühiskondlikule kontekstile; tuletab meelde, et mõnes ebakindlas riigis ei ole usaldusväärsed andmed kättesaadavad, mis on tingitud ka korruptsioonist ja nõrkadest juhtimisstruktuuridest, mis juhul võidakse kasutada asendusandmeid; on veendunud, et kohaliku elanikkonna ja kodanikuühiskonna teadmistel ning algatustel on keskne roll liidu jõupingutustes tegeleda kliimamuutuste mõjuga konfliktidele; |
26. |
kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles tagama, et varajane hoiatamine ja konfliktianalüüs on piisavalt seotud varajase tegevuse ja reageerimisega ning et olemas on sisukas strateegilise prognoosimise suutlikkus; väljendab sellega seoses heameelt Euroopa välisteenistuse käimasoleva umbes 60 riigi konfliktianalüüsi üle; tuletab meelde, et kliimameetmed peavad olema konfliktitundlikud, et vältida tahtmatut kahju tekitamist ja aidata võimaluse korral kaasa rahu saavutamisele; |
27. |
rõhutab, et on vaja juhtumipõhist lähenemisviisi, mis hõlmaks piirkondlikke analüüse ja kohalikke algatusi, mis oleksid kohandatud konkreetse olukorraga kohapeal; rõhutab kogukondade vastupanuvõime tugevdamise tähtsust ning seda, et kohaliku omandiõiguse ja kaasavate kohalike juhtimisstruktuuride toetamine on oluline, et tagada jõupingutuste kestlikkus; rõhutab, et kaasav ja vastutustundlik lähenemisviis kohaliku elanikkonna suhtes ja tulemuslikumad keskkonnakaitse meetmed, näiteks juurdepääs elutähtsatele ressurssidele, suurendab samuti ELi vägede ja isikkoosseisu julgeolekut (missiooni julgeolekut); väljendab täielikku toetust keskkonnakaitsjatele, kes kogevad maailma mõnes osas üha suuremaid repressioone; rõhutab, et riigid, kes vähendavad keskkonnakaitsjate tegutsemisvõimet, kahjustavad paljusid inimesi, kelle oskusi oleks kõige rohkem vaja, ja selle käigus kahjustavad ELi huve; |
28. |
nõuab rahvusvahelist koostööd keskkonnarändega seotud probleemide lahendamiseks, et töötada välja ühised lahendused; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu asjakohase abi pakkumisele lastele ja noortele; |
29. |
on veendunud, et keskkonnaga seotud rahuloomet tuleks tugevdada, kuna see on üks kestlikest ja õiglastest põhilahendustest kliimamuutuste tagajärgedega tegelemisel ning võib pakkuda võimalusi rahu loomiseks, edendades samal ajal dialoogi ja koostööd kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil (nt loodusvarade majandamise, maale ja veele juurdepääsu, keskkonnakaitse, katastroofiohu vähendamise, kliimapõgenike vastuvõtmise jne valdkonnas) ning pakkudes võimalusi võtta vastu ümberkujundav lähenemisviis, et tegeleda konfliktide algpõhjuste ja marginaliseerumise struktuuriliste teguritega; rõhutab vajadust suurendada konfliktieelset vahendustegevust, sealhulgas suurema rahastamise abil naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu; rõhutab vajadust tegeleda keskkonnaküsimustega kogu konfliktitsükli jooksul ning käsitleda konfliktijärgset olukorda asjakohasel viisil, kuna see võib muuta elanikkonna keskkonnaohu suhtes kaitsetumaks või põhjustada keskkonnakuritegude või laastavate nähtuste (nt metsade hävitamise) sagenemist valitsemata aladel; |
30. |
rõhutab, et liidu kliimameetmed peaksid olema kaasavad, suunatud võrdõiguslikkuse edendamisele, kohaldama ELi inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, edendama head valitsemistava ning rakendama noorte, rahu ja julgeoleku ning naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskavasid kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse III tegevuskavaga; nõuab eelkõige naiste, noorte ja põlisrahvaste organisatsioonide algatuste toetamist ning neist õppimist; |
31. |
rõhutab samuti vajadust lähetada ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse kliimaturvalisuse eksperte, ning julgustab liikmesriike toetama neid jõupingutusi selliste ekspertide pakkumisega; teeb ettepaneku teha ELi delegatsioonidele konkreetselt ülesandeks tõhustada aruandlust maa ja loodusvarade haldamise ning sellega seotud sotsiaal-majanduslike ja poliitiliste arengute kohta; rõhutab, kui oluline on samuti teha asjaomastele ELi osalejatele ülesandeks jälgida tähelepanelikult olukorda piirkondades, mida kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine tugevalt mõjutavad, nagu Sahel, Aafrika Sarv ja Vaikse ookeani piirkond, ning töötada välja mehhanismid, mille abil jälgida, hinnata, dokumenteerida ja avalikult teavitada kliimamuutustega kohanemise ja rahuloome ühendamise kaudu tehtud jõupingutuste mõjust, saadud õppetundidest ja parimatest tavadest; |
32. |
tunneb heameelt suurema keskendumise üle kliima ja julgeoleku vahelisele seosele, NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi osalemise üle ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul Glasgow’s (COP26), ning nõuab sellega seoses ELi ja NATO konkreetset koostööd; |
Tegevuse mõõtme käsitlemine
33. |
tunnistab, et paljusid ÜJKP missioone viiakse läbi valdkondades, mida kliimamuutused tõsiselt mõjutavad, mis mitmekordistab nende missioonide probleeme; |
34. |
rõhutab, et kliimamuutused võivad põhjustada ka elanikkonna ümberasumist ja tekitada probleeme operatsiooni toimumiskohtadele; nõuab kliimamuutuste julgeolekuaspektide selget teadvustamist ja selle tunnistamist, et kliimamuutused on otsustava tähtsusega tegur, millega relvajõud peavad tegelema, mitte ainult selle mõju tõttu sõjalistele operatsioonidele, vaid ka ennetades kliimast tingitud suurenevat siserännet, mis on juba niigi suurem kui konfliktist tingitud ümberasustamine; märgib siiski, et relvajõud ei ole valmis maailma muutuva kliima julgeolekule avalduvaks mõjuks; |
35. |
Toetab kliimatundliku lähenemisviisi integreerimist ja usub kindlalt, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu kõik meetmed peaksid paremini kaasa aitama integreeritud lähenemisviisile kliimaga seotud julgeolekuprobleemide käsitlemisel, eelkõige Saheli ja Aafrika Sarve piirkonnas, sel viisil liikudes ka operatsioonide maksumuse vähendamise (energiatarbimise vähendamine, uute energiaallikate kasutamine) suunas, parandades samal ajal tegevuse tulemuslikkust missioonidel; |
36. |
rõhutab, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu meetmed võivad aidata kaasa vastuvõtvate riikide kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele, ning rõhutab, et nende väljumisstrateegiatesse tuleks lisada nende kohaliku jalajäljega seotud positiivne pärand, ilma et see mõjutaks operatsioonide peamisi julgeoleku- ja kaitseülesandeid, missioonide elujõulisust ja tegevuse tulemuslikkust ning sõjaväelaste ja tsiviilpersonali julgeolekut; rõhutab, et operatiivse sõltuvuse vähendamine fossiilsetest kütustest toob kasu operatiivse tõhususe ja tulemuslikkuse suhtes, sealhulgas suurendab missioonipersonali ohutust, vähendades logistilisi tarneahelaid, ning tugevdab ÜJKP osaluse usaldusväärsust, pidades silmas ELi ülemaailmset juhtpositsiooni kliimaküsimustes; |
37. |
tuletab meelde, et kõik ÜJKP tsiviil- ja sõjalised missioonid ja operatsioonid ning Euroopa rahutagamisrahastu meetmed peaksid olema osa laiemast poliitilisest strateegiast, mille eesmärk on aidata kaasa inimeste julgeolekule ning püüda suurendada koha peal julgeoleku ja stabiilsuse taset; rõhutab vajadust integreerida kliimajulgeolek ja keskkonnaga seotud rahu kindlustamine julgeolekusektori reformi ning desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ajakohastatud ELi kontseptsioonidesse, tugevdades asjaomaste kohalike juhtimisstruktuuride vastupanuvõimet, eelkõige seoses julgeolekuteenuste kvaliteedi, kaasavuse (eelkõige seoses naiste, noorte ja tõrjutud rühmade osalemise ja õigustega kogu nende mitmekesisuses), vastutuse ja läbipaistvusega; |
38. |
rõhutab, et praegu tuleb suurest osast kliimamuutuste mõjudest tingituna laiendada tsiviiljulgeolekumissioone, mis ei kuulu relvajõudude põhitegevuse hulka; |
39. |
kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama, et tsiviilmissioonid ja sõjalised operatsioonid oleksid oma olemuselt kliimatundlikud; rõhutab tungivat vajadust vältida olukorda, kus liidu tegevus ebakindlates kolmandates riikides aitab kaasa ressursside nappusele, elutähtsate ressursside hinnatõusule või keskkonnaseisundi halvenemisele ja reostusele; rõhutab vajadust kavandada missioonide taristu ja tarneahel, mis on kliima- ja keskkonnaoludele vastupidavad, energiaoptimeeritud ja võimalikult CO2-neutraalsed; on veendunud, et on hädavajalik investeerida ulatuslikult CO2-neutraalsete kütuste ja jõuseadmete uurimisse ja arendamisse sõjaväesõidukitele maismaal, merel ja õhus ning kasutada uut tehnoloogiat, näiteks mobiilsed päikeseenergiasüsteemid, eelkõige staatiliste funktsioonide puhul, eesmärgiga vähendada sõltuvust fossiilkütustest, tagades samal ajal parima võimaliku vastavuse tegevuse tulemuslikkuse ja keskkonnatõhususe vahel ning tekitamata uusi sõltuvusi välismaistest osalejatest; |
40. |
teeb ettepaneku koostada Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži koolitajate koolituse õppekava, et integreerida kliima- ja keskkonnaküsimused tavalisse sõjalise väljaõppe süsteemi taktikalisel ja strateegilisel tasandil; on veendunud, et sellised kursused peaksid olema kohustuslikud lähetamiseelsed koolitused ÜJKP missioonide ja operatsioonide ning ELi delegatsioonide kliimajulgeoleku nõustajatele; |
41. |
on seisukohal, et taristu CO2-jalajälge saaks optimeerida, püüdes parandada energiatõhusust renoveerimise ja taastuvenergia kohandatud kasutamise suhtes; |
42. |
tunneb heameelt moderniseerimispüüdluste üle, mis on tehtud seadmete kohandamiseks kliimamuutustest põhjustatud äärmuslike temperatuurimuutustega, ja eelkõige ökodisaini üksuste üle, mille eesmärk on tagada seadmete vastupidavus; |
43. |
rõhutab vajadust tugevdada ELi keskkonnaga seotud rahuloomet ja kliimaturvalisust, kaasates vahendamise, dialoogi, tsiviilelanike kaitse, konfliktide lahendamise ja lepitamisega seotud ülesandeid ja toetusmeetmeid, et leevendada nappide ressursside, näiteks põllumaa või vee pärast konkureerivate eri kogukondade vahelisi kliimast tingitud pingeid, mis tugevdavad hõlpsasti vägivaldseid relvastatud ja äärmuslike rühmitusi või muutuvad relvastatud konfliktideks või isegi riikidevahelisteks sõdadeks; rõhutab sellega seoses, et kohandatud missioonid peaksid muu hulgas keskenduma integreeritud rahuloomele, keskkonnaga seotud rahuloomele ja kliimamuutustega kohanemise meetmetele ning tsiviilkonfliktide ennetamise suutlikkuse suurendamisele; teeb ettepaneku, et kohandatud missioonid võiksid keskenduda järgmisele:
|
Kliimamuutuste süvalaiendamine sõjalise võimekuse arendamisse
44. |
märgib, et kogu liidu ja selle liikmesriikide kasutuses olev sõjaline võimekus ja kõik liidu kasutuses olevad sõjalised teenistused peaksid aitama kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele ja kohanema üha keerulisemate kliimatingimustega muu hulgas selleks, et tagada oma ülesannete täitmine nii kodus kui ka välismaal; on seoses kliimamuutustega kohanemisega veendunud, et liikmesriikide relvajõud peavad kiiresti kohandama oma võimeid üha keerulisemate kliimatingimustega; |
45. |
nõuab, et hinnataks kliimamuutustest tingitud muutuvate ilmastikuolude ja sagedasemate äärmuslike ilmastikunähtuste mõju relvajõudude toimimise tulemuslikkusele ja sellest tuleneda võivatele suutlikkusnõuetele; |
46. |
rõhutab, et pidades silmas vajadust säilitada meie armee ambitsioonitase, ei tohiks kaitsekulutuste suurendamine tuua kaasa heitkoguste suurenemist ja et osa kaitsekulutustest tuleks suunata investeeringuteks tehnoloogiatesse ja võimekusse, mis heitkoguseid märkimisväärselt vähendavad, näiteks elektrifitseerimisse ja CO2-neutraalsete kütuste kasutamisse, rõhutades lisaks, et kliima- ja keskkonnakaalutlused on muutunud peamiseks liikumapanevaks jõuks; tuletab meelde, et ELi ja NATO sõjalised strateegid ja planeerijad on juba üle kümne aasta tegelenud küsimusega, kuidas vähendada relvajõudude CO2 jalajälge; nõuab, et EL ja NATO töötaks välja ühise metoodika, mis aitaks liitlastel mõõta sõjalisest tegevusest ja rajatistest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning võtta vastu heitkoguste vähendamise eesmärgid; tuletab meelde, et väiksemal energeetilisel jalajäljel ja väiksemal kütusenõudlusel on samuti positiivne mõju missioonide turvalisusele ja tõhususele; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Kaitseagentuuri tegevuse üle, eelkõige poliitika „Go Green“, selle kontseptsiooni „Military Green“, selle energeetika ja keskkonna töörühma, selle keskkonnaalase töörühma üle, kaitse- ja julgeolekusektori säästva energia nõuandefoorumi ja selle Euroopa kaitsesektori ringmajanduse kaasamise foorumi üle; nõuab selliste projektide kiirendamist ja laiendamist ning nende sõltumatut välishindamist; |
47. |
märgib, et EDA on jõudnud järeldusele, et fossiilkütuste tarbimise hilisem vähendamine vähendab kulusid, heitkoguseid ja sõltuvust Euroopa-välistest allikatest ning et ohvrite arvu saab oluliselt vähendada, kuna vastaste sihtmärgiks on palju vähem kütusekonvoisid, millega vabaneb konvoide kaitsmiseks kasutatavaid ressursse, ning et üldine võimekus muutub tulemuslikumaks tänu suuremale vastupidavusele, liikuvusele ja autonoomiale; tuletab meelde, et dekarboniseeritud kütuste osakaalu suurendamine sõjaväes võib lisaks kliimaneutraalsusele aidata suurendada varustuskindlust ja strateegilist sõltumatust; rõhutab, et suur nõudlus fossiilkütuste järele ja pikad tarneteed suurendavad missioonide ja operatsioonide kulusid ning julgeolekuriski missiooniga seotud töötajate ja töövõtjate jaoks; |
48. |
kutsub transpordi ja energeetika peadirektoraati, liikmesriike, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Kaitseagentuuri üles võtma vastu lähenemisviisi, mis hõlmaks asjaomaste ELi vahendite kasutamisel kavandatud väikest energia-, CO2 ja keskkonnajälge, ning korrapäraselt edusammudest aru andma; rõhutab, et kooskõlastatud ELi tasandil lähenemisviisi järgimine on eriti oluline teadus-, arendus-, moderniseerimis- või panustamis- ja jagamisalgatuste loomisel, eelkõige seoses sõjalise ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia ja võimetega; tuletab meelde, et on strateegiliselt oluline arendada kõiki tehnoloogilisi aspekte ja käsitleda kogu olelusringi kulusid koos ELi tasandil standardimise ja sertifitseerimisega, et tagada seadmete sobivus kliimakriisi tagajärgedega toimetulekuks; peab tervitatavaks asjaolu, et kaitsefond aitab kaasa kliimameetmete integreerimisele liidu poliitikavaldkondadesse ja üldise eesmärgi saavutamisele, mille kohaselt tuleks 30 % liidu eelarvest suunata kliimaeesmärkide saavutamisele, mis on ELi 2021–2027 aasta eelarves seatud eesmärk; tuletab meelde, et teadus- ja arendustegevust saab suunata lahendustele, mis parandavad tõhusust, vähendavad CO2 jalajälge ja toovad kaasa kestlikke parimaid tavasid; tunneb heameelt esimeses iga-aastases tööprogrammis ette nähtud 133 miljoni euro suuruse asjakohase investeeringu üle, kuid märgib, et see moodustab vaid 11 % EAFi aasta kogueelarvest; tuletab meelde taasterahastu „NextGenerationEU“ rolli kliimameetmetes ja kutsub liikmesriike üles kasutama riiklike majanduse elavdamise kavade vahendeid, et investeerida oma sõjalise taristu keskkonnahoidlikule majandusele üleminekusse; |
49. |
rõhutab vajadust suurendada investeeringuid keskkonnasäästlikkusse kaitsesse, eelkõige eraldades suurema osa ELi eelarvest rahastatavatest sõjalisest teadus- ja arendustegevusest ning kahekordsetest tehnoloogilistest uuendustest (materjalid, energia jne) CO2-neutraalsetele kütustele ja sõjalennukite, laevade ja muude sõidukite käitussüsteemidele, eelkõige seoses tulevaste suurte relvasüsteemidega (nt tulevane õhuvõitlussüsteem ja Euroopa lahingutank) ja muud ELi raamistikus väljatöötatud süsteemid; rõhutab, et selliste investeeringute kahesuguse iseloomu tõttu on neil tugev positiivne ülekanduv mõju tsiviilsektorile, eelkõige raskustes olevale tsiviillennundussektorile, kes otsib vähem energiamahukaid ja kulutõhusamaid ärimudeleid ning tehnoloogiaid; on seisukohal, et selleks, et piirata sõjavarustuse keskkonnamõju kogu selle olelusringi vältel, võiks eelistada ökodisaini kasutamist, tagades samal ajal parima võimaliku kooskõla operatsioonivõime ja keskkonnatõhususe vahel; usub, et sõjalise tehnoloogia elektrifitseerimist tuleks veelgi edendada, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi kaudu antud toetustega ulatuslikult rahastada, eelkõige relvasüsteemide, aga ka seoses eluasemete, kasarmute ja nendega seotud kütte- või jahutussüsteemidega, olgu need siis liikmesriikides või sõjaväelaagrites, kui neid lähetatakse; tuletab meelde, et kaitsevahendite ja nende kasutamise kohandamine kliimamuutustega on peamiselt liikmesriikide kohustus ning et ELil endal ei ole veel oma suutlikkust; |
50. |
rõhutab, et EL peab pidevalt jälgima ja leevendama mis tahes kaitsetust ja/või sõltuvust, mida Euroopa relvajõudude elektrifitseerimine võib tekitada, eelkõige seoses juurdepääsuga esmatähtsatele toorainetele; rõhutab, et Euroopa relvajõudude keskkonnasäästlikumaks muutmine ega digiteerimine ei tohi mingil juhul tekitada uusi nõrku kohti ega muuta olukorda Euroopa või Euroopa kodanike jaoks vähem turvaliseks; |
51. |
nõuab energiatõhususe kriteeriumide ja ringmajanduse põhimõtete integreerimist suutlikkuse arendamise programmidesse ja hankesuunistesse, tuginedes liikmesriikide kogemustele ja saadud õppetundidele ning Euroopa Kaitseagentuuri tegevuse raames; palub liikmesriikidel teha tööd protsesside optimeerimiseks, keskkonnasõbraliku süsteemi kavandamiseks, ehitamiseks ja kasutamiseks ringmajanduse põhimõtete alusel, eelkõige seoses operatsioonide peakorterite ja kohapealsete büroodega; nõuab Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Kaitsefondi ja alalise struktureeritud koostöö rolli tugevdamist liikmesriikide toetamisel, riikide parimate tavade levitamisel ning korrapäraste vastastikuste teabevahetuste korraldamisel keskkonnahoidliku kaitse ja kliimamuutuste leevendamise teemal; |
52. |
usub, et on aeg töötada välja uued alalise struktureeritud koostöö projektid, mille eesmärk on kehtestada energiatõhususe standardid ja võrdlusalused, luua uusi võimekusi või ühendada ja ajakohastada olemasolevaid; kutsub liikmesriike üles kaaluma, kui teostatav on alalise struktureeritud koostöö kasutamine, et luua sõjaväeinseneride korpus, kes keskenduks kliima põhjustatud loodusõnnetuste ja taristu kaitsele ebakindlates riikides; rõhutab, kui oluline on lisada korrapärased läbivaatamised, et hinnata selliste projektide edenemist ja käsitleda puudujääke võimalikult varakult; tunnustab rolli, mida etendavad ühisoperatsioonid tsiviilisikute päästmiseks loodusõnnetuste korral, näiteks Prantsuse-Madalmaade katastroofide ohjamise koolitus „Hurricane Exercice“ (Hurex) Kariibi mere piirkonnas; |
53. |
rõhutab, et ÜJKP tsiviilkokkuleppe tulevasel läbivaatamisel tuleks käsitleda kliimamuutusi ja keskkonnaseisundi halvenemist, eelkõige seoses kliima- ja keskkonnaaspektide süvalaiendamisega operatiivülesannetesse ja koolituspoliitikasse; |
Rahvusvahelise koostöö suurendamine ja mitmepoolsuse tugevdamine
54. |
tuletab meelde koostöö kui ELi juhtiva rolli nurgakivi olulist rolli kliimamuutustega tegelemisel, nagu on sätestatud tegevuskavas; kiidab heaks käimasoleva töötajate vahetuse ÜRO ja NATOga ning rõhutab vajadust tihedama koostöö järele selles valdkonnas; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni vastavaid talitusi üles jätkama dialoogi teiste partneritega, näiteks Aafrika Liidu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, Kanada ja Ameerika Ühendriikidega; rõhutab, et on vaja tegeleda ka sellega, et praegu puuduvad usaldusväärsed ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kaitsesektoris; |
55. |
rõhutab, et kliimajulgeoleku poliitika peab keskenduma mitte ainult turbulentsi, ressursipiirangute ja prognoosimatuse kõrgema tasemega kohanemisele, vaid ka sügavama muutuse soodustamisele, mis on vajalik ökoloogilise stabiilsuse ja tasakaalu taastamiseks ülemaailmsel tasandil; |
56. |
nõuab, et kliimajulgeoleku seos lisataks ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse uue prioriteetse valdkonnana; |
57. |
märgib NATO väljendatud eesmärki saavutada 2050. aastaks süsinikdioksiidi netoheite nulltase; rõhutab asjaolu, et 22 liikmesriiki on NATO liikmed, ja kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et heitkoguste vähendamise eesmärgid, võrdlusalused ja metoodika oleksid liikmesriikide vahel sünkroonsed, kuna nende käsutuses on vaid ühtsed jõud; usub, et NATO ja EL peaksid otsustama käsitleda kliimajulgeolekut kui koostöö ja konkreetsete meetmete uut valdkonda; nõuab konkreetsemalt kliimamuutuste ja julgeoleku lisamist ELi ja NATO 3. ühisdeklaratsiooni uue ja väga konkreetse koostöövaldkonnana; |
58. |
rõhutab parlamentaarse diplomaatia olulist rolli rahvusvaheliste sidemete tugevdamisel kliimamuutuste vastu võitlemisel, sealhulgas Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töö kaudu, ning nõuab suuremat keskendumist kliimamuutuste ja julgeoleku vahelisele seosele; |
59. |
rõhutab, et kliimamuutustega seotud rahastamise puudumine on oluline takistus kliimamuutustega sisulisel tegelemisel ja kliimajulgeoleku suurendamisel; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2009. aastal lubas rahvusvaheline üldsus arengumaadele kliimameetmete rahastamiseks 100 miljardit USA dollarit, kuid seda lubadust ei olnud COP26 toimumise ajaks ikka veel täidetud; |
o
o o
60. |
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning nõukogule ja komisjonile. |
(1) ELT L 170, 12.5.2021, lk 149.
(2) ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.