EUROOPA KOMISJON
Brüssel,19.2.2020
COM(2020) 48 final
2020/0029(COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020PC0048
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on control of the acquisition and possession of weapons (codification)
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
COM/2020/48 final
EUROOPA KOMISJON
Brüssel,19.2.2020
COM(2020) 48 final
2020/0029(COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
SELETUSKIRI
1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse neile antud õigusi kasutada.
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
2.1. aprillil 1987. aastal otsustas 1 komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992 2 , rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas.
Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust.
4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta 3 . Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid 4 ; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
5.Kodifitseerimise ettepanek on koostatud direktiivi 91/477/EMÜ ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 24 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud direktiivi IV lisas.
ê 91/477 (kohandatud)
2020/0029 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Ö Euroopa Liidu toimimise lepingut Õ, eriti selle Ö artikli 114 lõiget 1 Õ,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust 5 ,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
ê
(1)Nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ 6 on korduvalt oluliselt muudetud 7 . Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.
ê 2017/853 põhjendus 1
(2)Direktiiviga 91/477/EMÜ kehtestati siseturu kaasmeetmed. Direktiiviga loodi olukord, kus omavahel on tasakaalus ühelt poolt kohustus tagada teatavate tulirelvade ja tulirelva oluliste osade vaba liikumine liidus ja teiselt poolt vajadus seada sellele vabadusele piirid kõnealustele toodetele kohandatud turvalisusnõuetega.
ê 2008/51 põhjendus 4 (kohandatud)
(3)Politsei operatiivteabest nähtub ümbertehtud relvade kasutamise suurenemine Ö liidus Õ. Seega on oluline tagada, et ümbertehtavad relvad Ö sisalduks Õ Ö käesoleva Õ direktiivi „tulirelva” määratluses.
ê 2017/853 põhjendus 5
(4)Relvakaupmehe tegevus hõlmab lisaks tulirelva tootmisele ka tulirelva, tulirelva oluliste osade ja laskemoona ümberehitamist või kohandamist, näiteks komplekteeritud tulirelva lühendamist, mille tulemusena see liigitatakse teise klassi või alamklassi. Sellist puht eraviisilist mittetulunduslikku tegevust nagu laskemoona selle komponentidest käsitsi laadimist või taaslaadimist isiklikul otstarbel kasutamiseks, tulirelva või tulirelva oluliste osade vahetamist omaniku poolt (nt kaba või sihiku vahetamine või hooldamine kulunud osade vahetamise eesmärgil) ei tuleks lugeda tegevuseks, mida võib sooritada ainult relvakaupmees.
ê 2017/853 põhjendus 4 (kohandatud)
(5)Ö Käesoleva Õ direktiivi kohaldamisel peaks „vahendaja“ mõiste hõlmama kõiki füüsilisi ja juriidilisi isikuid, partnerlused kaasa arvatud, ning „tarnimise“ mõiste peaks hõlmama ka laenutamist ja rentimist. Kuna vahendajad osutavad relvakaupmeeste teenustega sarnaseid teenuseid, peaksid ka nemad kuuluma Ö käesoleva Õ direktiivi kohaldamisalasse seoses relvakaupmeeste kohustustega, mis on vahendajate tegevuse seisukohalt olulised, ning sedavõrd, kuivõrd nad saavad neid kohustusi täita ja kuivõrd neid kohustusi ei täida sama tehingu puhul relvakaupmees.
ê 91/477 põhjendus 5 (kohandatud)
(6)Ö On Õ kasulik määrata kindlaks need tulirelvaliigid, mille omandamine ja valdus on eraisikutele keelatud või lubatud ainult loa või deklaratsiooniga.
ê 2008/51 põhjendus 19
(7)Tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks loa andmine peaks võimaluste piires toimuma üheainsa haldusmenetlusega.
ê 2017/853 põhjendus 3 (kohandatud)
(8)Kui tulirelv on omandatud seaduslikult ja selle valdamine toimub kooskõlas Ö käesoleva Õ direktiiviga, tuleks kohaldada siseriiklikke õigusnorme, mis käsitlevad relvade kandmist, küttimist või sportlaskmist.
ê 91/477 põhjendus 8
(9)Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust võtta meetmeid ebaseadusliku relvakaubanduse ärahoidmiseks.
ê 2008/51 põhjendus 8 (kohandatud)
(10)Liikmesriikidel tuleb pidada elektroonilist tsentraliseeritud või detsentraliseeritud andmekogumissüsteemi, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu on kantud vajalik teave iga tulirelva kohta. Politsei, kohtuorganite ja muude volitatud asutuste juurdepääs elektroonilises andmekogumissüsteemis sisalduvale teabele peab olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8.
ê 2017/853 põhjendus 6
(11)Kõigi tulirelvade ja tulirelva oluliste osade jälgitavuse parandamiseks ning nende vaba liikumise hõlbustamiseks tuleks kõik tulirelvad ja tulirelva olulised osad märgistada selge, alalise ja ainulaadse märgistusega ning registreerida need liikmesriikide andmekogumissüsteemides.
ê 2017/853 põhjendus 7
(12)Andmekogumissüsteemides säilitatavad kirjed peaksid sisaldama kogu teavet, mis on vajalik tulirelva seostamiseks selle omanikuga, ning seal tuleks esitada tootja nimi või kaubamärk, tootjariik või tootmiskoht, tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber ja seerianumber ning muu selle raamile või lukukojale kantud ainulaadne märgistus. Relva muud olulised osad peale raami ja lukukoja tuleks andmekogumissüsteemides kanda seda tulirelva käsitleva kirje alla, mille külge need kinnitatakse.
ê 2008/51 põhjendus 7 (kohandatud)
(13)Relvade jälgimise hõlbustamiseks on vaja kasutada tähtnumbrilisi koode ja lisada märgistusele tulirelva valmistamise aasta (kui see ei ole seerianumbri osa). 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni tuleks võimalikult laialdaselt kasutada kogu Ö liitu Õ hõlmava märgistusüsteemi alusena.
ê 2017/853 põhjendus 8 (kohandatud)
(14)Et takistada märgistuse kerget eemaldamist ja täpsustada, millistele relva olulistele osadele tuleks märgistus kanda, Ö on vajalikud Õ ühised liidu märgistamiseeskirjad. Nimetatud eeskirju tuleks kohaldada üksnes 14. septembril 2018 või pärast seda toodetud või liitu imporditud tulirelvade või tulirelva oluliste osade suhtes nende turule laskmisel, samas kui enne nimetatud kuupäeva toodetud või liitu imporditud tulirelvade ja nende osade suhtes peaksid jääma kehtima direktiivist 91/477/EMÜ tulenevad ja enne seda kuupäeva kohaldatud märgistamis- ja registreerimisnõuded.
ê 2008/51 põhjendus 12
(15)Relvakaupmeeste tegevuse erilise olemuse tõttu on vaja liikmesriikidel seda tegevust rangelt kontrollida, eelkõige kontrollides kaupmeeste kutsealast ausust ja võimekust.
ê 2017/853 põhjendus 9
(16)Tulirelvade ja tulirelva oluliste osade ohtlikkust ja vastupidavust arvestades ning selle tagamiseks, et pädevad asutused saaksid haldus- ja kriminaalmenetluste huvides ning riiklike menetlusnormide täitmiseks tulirelvade ja tulirelva oluliste osade liikumist jälgida, on vaja andmekogumissüsteemi kirjeid säilitada 30 aastat pärast tulirelvade või tulirelva oluliste osade hävitamist. Juurdepääs nimetatud kirjetele ja kõigile seonduvatele isikuandmetele peaks relvaloa andmise või selle tühistamise või tolliprotseduuri, sh võimalike halduskaristuste määramise eesmärgil olema ainult pädevatel asutustel kuni 10 aasta jooksul alates asjaomase tulirelva või tulirelva olulise osa hävitamisest ja kuni 30 aasta jooksul tulirelva või tulirelva olulise osa hävitamisest, kui see on vajalik kriminaalõiguse kohaldamiseks.
ê 2017/853 põhjendus 10
(17)Andmekogumissüsteemi tulemuslikuks toimimiseks on tähtis tõhus teabevahetus ühelt poolt relvakaupmeeste ja vahendajate ning teiselt poolt liikmesriigi pädevate asutuste vahel. Seepärast peavad relvakaupmehed ja vahendajad andma liikmesriigi pädevatele asutustele teavet põhjendamatu viivituseta. Selle hõlbustamiseks peaksid riiklikud pädevad asutused looma relvakaupmeestele ja vahendajatele kättesaadava elektroonilise sidekanali, mis võib hõlmata teabe esitamist e-posti teel või vahetult andmebaasi või muu registri kaudu.
ê 2008/51 põhjendus 13 (kohandatud)
(18)Tulirelvade omandamine isikute poolt, kes on lõpliku kohtuotsusega raskes kriminaalkuriteos süüdi mõistetud, peaks üldjuhul olema keelatud.
ê 2017/853 põhjendus 11 (kohandatud)
(19)Liikmesriigid Ö peaksid Õ kehtestama jälgimissüsteemi, et tagada relvaloa andmise tingimuste täitmine relvaloa kehtivuse ajal. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas hindamine kätkeb endas eelnevat meditsiinilist või psühholoogilist kontrolli.
ê 2017/853 põhjendus 12 (kohandatud)
(20)Ilma et see piiraks ametialast vastutust käsitleva liikmesriigi õiguse kohaldamist, ei tohiks see meditsiiniliste ja psühholoogiliste andmete hindamine muuta kõnealust teavet andvat meditsiinitöötajat või muud isikut kuidagi vastutavaks Ö käesoleva Õ direktiivi nõuete kohaselt vallatavate tulirelvade väärkasutamise eest.
ê 2017/853 põhjendus 13
(21)Tulirelvad ja laskemoon tuleks hoiustada turvaliselt, kui need ei ole vahetu järelevalve all. Kui tulirelvi ja laskemoona ei hoita seifis, siis tuleks neid hoiustada eraldi. Kui tulirelvad ja laskemoon tuleb transportimiseks vedajale üle anda, peaks nende nõuetekohase järelevalve ja hoiustamise eest vastutama vedaja. Nõuetekohase hoiustamise ja turvalise veo kriteeriumid tuleks määrata kindlaks siseriiklikus õiguses, võttes arvesse asjaomaste tulirelvade ja laskemoona kogust ja olemust.
ê 2017/853 põhjendus 14 (kohandatud)
(22)Ö Käesolev Õ direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigusnorme, mille kohaselt on lubatud teha seaduslikke tehinguid tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoonaga postimüügi, interneti või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/83/EL 8 määratletud „kauglepingu“ kaudu, näiteks veebipõhiseid oksjonikatalooge, erakuulutusi, telefoni või e-posti kasutades. Seejuures on aga tähtis, et selliste tehingute osapooled ja nende seaduslik õigus tehinguid teha oleksid kontrollitavad ja seda ka tegelikult kontrollitaks. Müügilepingute puhul on seetõttu asjakohane tagada, et litsentseeritud või volitatud relvakaupmees või vahendaja või avaliku sektori asutus või selle esindaja saaks kontrollida nende isikut ning vajaduse korral tema õigust tulirelva, tulirelva olulise osa või laskemoona omandamiseks hiljemalt ostu kättetoimetamisel.
ê 2017/853 põhjendus 15 (kohandatud)
(23)Ö Käesolevas Õ direktiivis tuleks kõige ohtlikumate tulirelvade suhtes Ö sätestada Õ ranged normid, mis tagavad, et peale mõne üksiku ja piisavalt põhjendatud erandi ei ole kõnealuste tulirelvade omandamine, valdamine ja nendega kauplemine lubatud. Kõnealuste normide eiramise korral peaksid liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, mis võivad hõlmata asjaomaste tulirelvade arestimist.
ê 2017/853 põhjendus 16
(24)Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik lubada A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona omandamist ja valdamist, kui see on vajalik hariduslikel, kultuurilistel (sh filmi- ja teatrikunst), teaduslikel või ajaloolistel põhjustel. Isikud, kellele see on lubatud, võivad olla muu hulgas relvur, kontrolliasutused, tootjad, sertifitseeritud eksperdid, kohtueksperdid ja teatud juhtudel filmide või telesaadete tootmisega seotud isikud. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada üksikisikutel omandada ja vallata A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osi ja laskemoona riigikaitse eesmärgil, näiteks seoses vabatahtliku sõjalise väljaõppega, mis on sätestatud liikmesriigi õiguses.
ê 2017/853 põhjendus 17
(25)Liikmesriikidel peaks olema võimalik anda tunnustatud muuseumidele ja kollektsionääridele luba A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona omandamiseks ja valdamiseks, kui see on vajalik ajaloolistel, kultuurilistel, teaduslikel, tehnilistel, hariduslikel või kultuuripärandiga seotud põhjustel, tingimusel et muuseumid ja kollektsionäärid tõendavad enne loa saamist, et nad on võtnud vajalikke meetmeid, et vältida ohtu avalikule julgeolekule ja avalikule korrale, sh hoiustavad relvi ja laskemoona nõuetekohaselt. Loa andmisel tuleks võtta arvesse ja see peaks peegeldama konkreetset olukorda, sh kollektsiooni olemust ja eesmärke, ning liikmesriikidel tuleks tagada kollektsionääride ja kollektsioonide jälgimise süsteemi olemasolu.
ê 2017/853 põhjendus 18 (kohandatud)
(26)Relvakaupmeestel ja vahendajatel ei peaks olema keelatud käidelda A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osi ja laskemoona, kui kõnealuste tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona omandamine ja valdamine on erandkorras lubatud juhul, kui nende käitlemine on vajalik relvade laskekõlbmatuks muutmiseks või ümberehitamiseks, või muudel käesoleva direktiiviga ette nähtud juhtudel. Samuti ei tohiks relvakaupmeestel ja vahendajatel keelata käidelda selliseid tulirelvi, tulirelva olulisi osi ja laskemoona juhtudel, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiiviga, näiteks tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona eksport väljapoole liitu või relvade omandamine relvajõudude, politsei või ametiasutuste poolt.
ê 2017/853 põhjendus 19
(27)Relvakaupmehed ja vahendajad peaksid saama keelduda sooritamast kõiki kahtlasi tehinguid terviklike padrunite või laskemoona süütelaenguga komponentide omandamiseks. Tehingut võib pidada kahtlaseks näiteks juhul, kui see hõlmab eraviisilise kasutamise jaoks ebatüüpilisi koguseid või kui ostja näib olevat laskemoona kasutamises võhik või nõuab võimalust maksta sularahas ega soovi oma isikut tõendada. Relvakaupmehed ja vahendajad peaksid ka saama teatada sellistest kahtlastest tehingutest pädevatele asutustele.
ê 2017/853 põhjendus 20 (kohandatud)
(28)On suur oht, et akustilisi relvi ja muid paukpadruneid laskvaid tulirelvi ehitatakse ümber tegelikeks tulirelvadeks. Seepärast on oluline tegeleda probleemiga, mida kujutab endast selliste ümberehitatud tulirelvade kuritegevuses kasutamine. Et vältida hoiatus- ja signaalrelvade sellist tootmist, mis võimaldab neid ümber ehitada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks, peaks komisjon kehtestama tehnilised nõuded eesmärgiga tagada, et neid relvi ei oleks võimalik selliselt ümber ehitada.
ê 2017/853 põhjendus 21 (kohandatud)
(29)Võttes arvesse suurt ohtu, et nõuetele mittevastavalt laskekõlbmatuks muudetud tulirelvad muudetakse taas laskekõlblikuks, ja eesmärgiga tõhustada turvalisust kogu liidus, peaksid sellised tulirelvad kuuluma Ö käesoleva Õ direktiivi kohaldamisalasse. Laskekõlbmatuks muudetud tulirelva määratlus Ö peaks Õ peegeldama tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise üldpõhimõtteid, mis on kehtestatud tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolliga, mis on lisatud nõukogu otsusele 2014/164/EL 9 , millega see protokoll võetakse üle liidu õigusraamistikku.
ê 2008/51 põhjendus 14 (kohandatud)
(30)Euroopa tulirelvapassi tuleks lugeda peamiseks dokumendiks, mida vajavad Ö oma harrastusega tegelemiseks sportlaskjad ja teised käesoleva direktiivi alusel relvaluba omavad isikud Õ tulirelva oma valduses hoidmiseks, kui nad on teekonnal teise liikmesriiki. Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.
ê 2017/853 põhjendus 25 (kohandatud)
(31)Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid norme, peaks Ö käesoleva Õ direktiivi sätted Euroopa tulirelvapassi kohta viitama A-klassi tulirelvadele.
ê 2008/51 põhjendus 15 (kohandatud)
(32)Tulirelvade jälgimise hõlbustamiseks ja tõhusaks võitluseks tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja müümisega on vaja teabevahetust liikmesriikide vahel.
ê 2017/853 põhjendus 22
(33)Sõjaliseks kasutamiseks projekteeritud tulirelvad, nt AK47 ja M16, mille tulistamisrežiimi saab muuta ning mida saab käsitsi ümber lülitada valangutega või üksiklaskudega tulistamise (automaat- või poolautomaattule) režiimile, tuleks liigitada A-klassi tulirelvade alla ja need peaksid olema tsiviilkasutuseks keelatud. Automaattulirelvast poolautomaatseks tulirelvaks ümberehitatud relv tuleks liigitada A-klassi punkti 6 alla.
ê 2017/853 põhjendus 23
(34)Teatavaid poolautomaatseid tulirelvi saab kergesti ümber ehitada automaattulirelvadeks ja see ohustab turvalisust. Isegi kui tulirelva ei ole selliselt ümber ehitatud, võivad teatavad poolautomaatsed tulirelvad olla väga ohtlikud, kui need võimaldavad lasta korraga suure arvu padruneid. Seetõttu peaksid korraga suurt arvu padruneid lasta võimaldavad eemaldatava relvale ühendatud või mitte-eemaldatava tulirelva osaks oleva laadimisseadmega poolautomaatsed tulirelvad olema tsiviilkasutuseks keelatud. Tulirelva liigitust ei määra ainuüksi võimalus kinnitada sellele pika tulirelva korral rohkem kui 10 padrunit ja lühikese tulirelva puhul rohkem kui 20 padrunit mahutav laadimisseade.
ê 2017/853 põhjendus 24 (kohandatud)
(35)Ilma et see piiraks relvaloa pikendamist vastavalt Ö käesolevale Õ direktiivile, ei tuleks poolautomaatseid ääretulepadruni tulirelvi, sh kaliibriga 22 või alla selle, liigitada A‑klassi alla, välja arvatud juhul, kui need on ümber ehitatud automaattulirelvadest.
ê 2017/853 põhjendus 26 (kohandatud)
(36)Ö Käesoleva Õ direktiivi kohaldamisalasse ei peaks kuuluma esemed, millel on tulirelva väljanägemine („järeletehtud tulirelvad“), kuid mis on valmistatud viisil, mis ei võimalda selle ümberehitamist püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks.
ê 2017/853 põhjendus 27 (kohandatud)
(37)Ö Käesolevat Õ direktiivi ei kohaldata antiikrelvadele, kui liikmesriikides reguleeritakse antiikrelvi siseriikliku õigusega. Samas ei ole antiikrelvade koopiatel sama suurt ajaloolist tähtsust, nad ei paku samasugust huvi ning neid saab toota kaasaegse tehnika abil, mis võimaldab suurendada nende täpsust ja vastupidavust. Seepärast tuleks koopiad lisada Ö käesoleva Õ direktiivi kohaldamisalasse. Ö Käesolevat Õ direktiivi ei kohaldata muudele esemetele, näiteks nn airsoft-relvad (tulirelvade koopiatena valmistatud õhkrelvad), mis ei kuulu tulirelvade alla ja seetõttu neid Ö käesoleva Õ direktiiviga ei reguleerita.
ê 2017/853 põhjendus 28 (kohandatud)
(38)Liikmesriikide vahelise teabevahetuse toimimise parandamiseks oleks kasulik, kui komisjon saaks hinnata, millised on süsteemis vajalikud elemendid, mille abil toetada liikmesriikides kasutusele võetud elektroonilistes andmekogumissüsteemides sisalduva teabe vahetamist, sealhulgas hinnata kõigile liikmesriikidele sellisele süsteemile juurdepääsu andmise teostatavust. Selle süsteemi puhul võib kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 10 loodud siseturu infosüsteemi moodulit, mida spetsiaalselt kohandatakse tulirelvade jaoks. Liikmesriikidevahelises teabevahetuses tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 Ö 11 Õ kehtestatud andmekaitse-eeskirju. Juhul kui pädev asutus vajab juurdepääsu relva omandamise või valdamise luba taotleva isiku andmetele karistatuse kohta karistusregistrile, peaks tal olema võimalus saada seda teavet vastavalt nõukogu raamotsusele 2009/315/JSK 12 . Komisjoni hinnangule võiks vajaduse korral lisada seadusandliku ettepaneku, milles on võetud arvesse teabevahetuse olemasolevaid vahendeid.
ê 2017/853 põhjendus 29
(39)Selleks et tagada tulirelvade teisele liikmesriigile üleandmiseks antud lubasid käsitleva teabe ja tulirelva omandamise või valdamise loa andmisest keeldumist käsitleva teabe asjakohane elektrooniline vahetamine liikmesriikide vahel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse sätted, mis võimaldavad liikmesriikidel luua süsteemi sellise teabe vahetamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes 13 sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
ê 2017/853 põhjendus 30
(40)Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 14 .
ê 2017/853 põhjendus 31
(41)Käesolev direktiiv on kooskõlas põhiõigustega ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.
ê 2017/853 põhjendus 32 (kohandatud)
(42)Ö Käesoleva Õ direktiivi raames toimuva isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada määrust (EL) 2016/679. Kui Ö käesoleva Õ direktiivi alusel kogutud isikuandmeid töödeldakse kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil, peaksid kõnealuseid andmeid töötlevad asutused järgima eeskirju, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/680 15 .
ê 2017/853 põhjendus 33
(43)Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
ê 2017/853 põhjendus 35 (kohandatud)
(44)Islandi ja Norra puhul Ö kujutab Õ käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) 16 tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ 17 artiklis 1 osutatud valdkondadesse.
ê 2017/853 põhjendus 36 (kohandatud)
(45)Šveitsi puhul Ö kujutab Õ käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) 18 tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artiklis 1 osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat artiklit tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ 19 artikliga 3.
ê 2017/853 põhjendus 37 (kohandatud)
(46)Liechtensteini puhul Ö kujutab Õ käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) 20 tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artiklis 1 osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat artiklit tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL 21 artikliga 3.
ê
(47)Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas osutatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,
ê 91/477 (kohandatud)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I PEATÜKK
Ö Kohaldamisala Õ
ê 2017/853 artikkel 1.1
Artikkel 1
1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)„tulirelv“ – kaasaskantav relvarauaga relv, mis püssirohu toimel laseb välja haavli, kuuli või lendkeha või mis on selleks ette nähtud või mida on võimalik selleks ümber ehitada, välja arvatud juhul, kui see on mõiste alt välistatud ühel I lisa III osas loetletud põhjustest. Tulirelvade liigitus on toodud I lisa II osas.
Eset loetakse püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks ümberehitatavaks, kui:
a)sellel on tulirelva väljanägemine ja
b)seda saab vastavalt ümber ehitada tänu selle konstruktsioonile või valmistamismaterjalile;
2)„tulirelva oluline osa“ – relvaraud, relvaraam, relva lukukoda (sealhulgas vajaduse korral hõlmates nii lukukoda kui ka relvaraami), püstolikelk, trummel, lukk ja sulgur, mis eraldi esemetena kuuluvad samasse klassi kui tulirelv, mille külge need on kinnitatud või mille külge kinnitamiseks need on ette nähtud;
3)„laskemoon“ – terviklik padrun või selle osakomponent, sealhulgas tulirelvas kasutatav padrunikest, süütekapsel, süüte- või paiskelaeng, kuul ja lendkeha, tingimusel et nimetatud komponentide jaoks on asjaomases liikmesriigis vajalik luba;
4)„hoiatus- ja signaalrelvad“ – seadmed, millel on padrunipesa, mis on kavandatud üksnes paukpadrunite, ärritavate või muude toimeainete või pürotehnilise signaali andmiseks mõeldud laskemoonaga tulistamiseks ning mida ei ole võimalik ümber ehitada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks;
5)„saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad“ – spetsiaalselt üksnes paukpadrunite tulistamiseks ümberehitatud tulirelvad, mida kasutatakse näiteks teatrietendustel, fotosessioonidel, filmi- ja televisioonisalvestustel, ajalooliste sündmuste taasetendamisel, paraadidel, spordisündmustel ja õppustel;
6)„laskekõlbmatuks muudetud tulirelvad“ – tulirelvad, mis on muudetud jäädavalt laskekõlbmatuks, mis tagab, et kõnealuse tulirelva kõik olulised osad on muudetud jäädavalt kasutuskõlbmatuks ning et neid ei ole võimalik tulirelva taas laskekõlblikuks muutmiseks eemaldada, asendada või ümber ehitada;
7)„muuseum“ – ühiskonna ja selle arendamise huvides tegutsev üldsusele avatud alaline institutsioon, mis ajaloolistel, kultuurilistel, teaduslikel, tehnilistel, hariduslikel, kultuuripärandiga seotud või meelelahutuslikel eesmärkidel omandab, säilitab, uurib ja eksponeerib tulirelvi, tulirelva olulisi osi ja laskemoona, ning mida asjaomane liikmesriik on sellisena tunnustanud;
8)„kollektsionäär“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on pühendunud tulirelvade, tulirelva oluliste osade või laskemoona kogumisele ja säilitamisele ajaloolistel, kultuurilistel, teaduslikel, tehnilistel, hariduslikel või kultuuripärandiga seotud eesmärkidel ja keda asjaomane liikmesriik on sellisena tunnustanud;
9)„relvakaupmees“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt ühest järgnevast:
a)tulirelvade või tulirelva oluliste osade valmistamine, nendega kauplemine, nende vahetamine, rendileandmine, parandamine, muutmine või ümberehitamine;
b)laskemoona valmistamine, sellega kauplemine, selle vahetamine, muutmine või ümberehitamine;
10)„vahendaja“ – füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud relvakaupmees, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt ühest järgnevast:
a)tulirelvade, tulirelva oluliste osade või laskemoona ostu-, müügi- või tarnimistehingute üle läbirääkimine või selle korraldamine;
b)tulirelvade, tulirelva oluliste osade või laskemoona üleandmise korraldamine liikmesriigi siseselt, ühest liikmesriigist teise, liikmesriigist kolmandasse riiki või kolmandast riigist liikmesriiki;
11)„ebaseaduslik valmistamine“ – tulirelvade, nende oluliste osade ja laskemoona valmistamine või kokkupanemine:
a)ebaseadusliku kauplemise teel saadud tulirelva mistahes olulisest osast;
b)ilma selle liikmesriigi pädeva asutuse artikli 4 kohaselt välja antud loata, kelle territooriumil valmistamine või kokkupanemine toimub, või
c)ilma, et tulirelv märgistataks valmistamise ajal vastavalt artiklile 4;
12)„ebaseaduslik kauplemine“ – tulirelvade, nende oluliste osade või laskemoona omandamine, müümine, tarnimine, vedamine või üleandmine ühe liikmesriigi territooriumilt või tema territooriumi kaudu teise liikmesriigi territooriumile, kui üks asjaomastest liikmesriikidest ei ole selleks andnud käesoleva direktiivi kohast luba või kui tulirelvad, nende olulised osad või laskemoon ei ole artikli 4 nõuete kohaselt märgistatud;
13)„jälgimine“ – tulirelvade ja võimaluse korral ka nende oluliste osade ning laskemoona liikumise korrapärane jälgimine teel valmistajast ostjani, et aidata liikmesriikide pädevatel asutustel avastada ebaseadusliku valmistamise ja ebaseadusliku kauplemise juhtumid ning neid uurida ja analüüsida.
2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitletakse isikut selle riigi elanikuna, mis on märgitud aadressis, mis on tema alalist elukohta tõendavas dokumendis nagu pass või riiklik isikutunnistus, mis esitatakse tulirelva omandamise või valdamise kontrollimisel liikmesriigi pädevatele ametiasutustele, relvakaupmehele või vahendajale. Kui isiku aadress tema passis või riiklikul isikutunnistusel puudub, määratakse tema elukohariik asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud muu ametliku elukohatõendi alusel.
3. Euroopa tulirelvapass väljastatakse liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt tulirelva seaduslikult omandavale ja kasutavale isikule taotluse alusel. Pass kehtib kõige rohkem viis aastat, selle kehtivusaega võib pikendada, ja see sisaldab II lisas toodud teavet. Passi ei või edasi anda ja sellele märgitakse passi omaniku valduses ja kasutuses olev(ad) tulirelv(ad). Pass peab alati olema tulirelva kasutava isiku valduses ja passi märgitakse nii tulirelvade valduse või omaduste muutumine kui ka tulirelva kaotamine või vargus.
ê 2017/853 artikkel 1.2
Artikkel 2
1. Käesolev direktiiv ei piira siseriiklike õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad relvade kandmist, küttimist ja sportlaskmist, kui kasutatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga seaduslikult omandatud ja vallatavat relva.
2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata nende relvade ja laskemoona omandamise ja valduse suhtes, mille on omandanud või mida valdavad kooskõlas siseriikliku õigusega relvajõud, politsei või ametiasutused. Samuti ei kohaldata seda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/43/EÜ 22 reguleeritud kaubandusliku üleandmise suhtes.
ê 91/477
Artikkel 3
Liikmesriigid võivad oma õigusaktidega vastu võtta käesolevas direktiivis sätestatutest rangemaid eeskirju, kui liikmesriikide elanikele artikli 17 lõikega 2 antud õigustest ei tulene teisiti.
2. PEATÜKK
Tulirelvi käsitlevate õigusaktide ühtlustamine
ê 2008/51 artikkel 1.2
Artikkel 4
ê 2017/853 artikkel 1.3 punkt a
1. Liikmesriigid tagavad, et 14. septembril 2018 või hiljem toodetud või liitu imporditud tulirelva puhul on iga turule lastud tulirelv või tulirelva oluline osa:
a)varustatud selge, püsiva ja ainulaadse märgistusega viivitamatult pärast valmistamist ja hiljemalt enne turule laskmist või vahetult pärast liitu importimist ning
b)käesoleva direktiivi nõuete kohaselt registreeritud vahetult pärast valmistamist ja hiljemalt enne turule laskmist või vahetult pärast liitu importimist.
2. Lõikes 1 punktis a osutatud ainulaadne märgistus peab sisaldama valmistaja nime või kaubamärki, valmistamise riiki või kohta, seerianumbrit ja valmistamise aastat (kui see ei sisaldu seerianumbris) ning võimaluse korral toote mudelit. See nõue ei piira tootele valmistaja kaubamärgi paigaldamise võimalust. Kui mõni tulirelva oluline osa on käesoleva artikli kohaselt märgistamiseks liiga väike, märgistatakse see vähemalt seerianumbri, tähtnumbrilise koodi või digitaalkoodiga.
Erilise ajaloolise tähtsusega tulirelva või tulirelva oluliste osade märgistamise nõuded kehtestatakse siseriikliku õigusega.
Liikmesriigid nõuavad tervikliku laskemoona iga väikseima üksikpakendi märgistamist nii, et sellel oleks näidatud valmistaja nimi, partii identifitseerimisnumber, kaliiber ja laskemoona liik.
Lõike 1 ja käesoleva lõike kohaldamisel võivad liikmesriigid kohaldada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid.
Lisaks tagavad liikmesriigid, et riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse üleantud tulirelv või tulirelva oluline osa tähistatakse lõikes 1 osutatud ainulaadse märgistusega, mis võimaldab üleandva üksuse hõlpsasti kindlaks teha.
3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse märgistamise tehnilised nõuded. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Liikmesriik loob relvakaupmeeste ja vahendajate tegevust reguleeriva süsteemi. Süsteem koosneb vähemalt järgmistest meetmetest:
a)liikmesriigi territooriumil tegutsevate relvakaupmeeste ja vahendajate registreerimine;
b)liikmesriigi territooriumil tegutsevate relvakaupmeeste ja vahendajate litsentseerimine või neile tegevusloa andmine ja
c)asjaomase relvakaupmehe või vahendaja isikliku ja kutsealase aususe ja võimekuse kontrollimine. Juriidilise isiku puhul kontrollitakse juriidilist isikut ja ettevõtet juhtivat füüsilist isikut.
ê 2008/51 (kohandatud)
è1 2017/853 artikkel 1.3 punkt b
5. Kõik liikmesriigid tagavad tsentraliseeritud või detsentraliseeritud elektroonilise andmekogumissüsteemi loomise ja pidamise, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu kantakse kõik käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad. è1 Kõnealusesse andmekogumissüsteemi kantakse kogu selline teave tulirelvade kohta, mida on vaja nende tulirelvade liikumise jälgimiseks ja nende kindlakstegemiseks, muu hulgas järgmine teave:
a)iga tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber ja seerianumber ning selle raamile või lukukojale kantud märgistus, mis on ainulaadne märgistus vastavalt lõikele 1 ja iga tulirelva ainulaadne tunnus;
b)seerianumber või ainulaadne märgistus, mis on kantud tulirelva olulistele osadele, juhul kui see erineb tulirelva raamil või lukukojal olevast märgistusest;
c)tulirelva tarnija ja omandaja või valdaja nimi ja aadress ning asjakohased kuupäevad;
d)tulirelva mis tahes ümberehitamine või kohandamine, mis toob kaasa tulirelva klassi või alamklassi muutmise, sh tulirelva tõendatud laskekõlbmatuks muutmine või hävitamine koos vastava kuupäevaga.
Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused säilitavad andmekogumissüsteemides tulirelvade ja tulirelva oluliste osade andmeid, sh nendega seonduvaid isikuandmeid, 30 aasta jooksul pärast tulirelvade või tulirelva oluliste osade hävitamist.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud relvade ja tulirelva oluliste osade andmed ja nendega seonduvad isikuandmed peavad olema kättesaadavad:
a)pädevatele asutustele artiklites 9 ja 10 osutatud loa andmise ja tühistamise eesmärgil ja pädevatele asutustele tollimenetluste tarbeks 10 aasta jooksul pärast tulirelva või tulirelva oluliste osade hävitamist, ning
b)asutustele, mis on pädevad kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise ning kriminaalkaristuste täitmisele pööramise valdkonnas, 30 aasta jooksul pärast tulirelva või tulirelva oluliste osade hävitamist.
Liikmesriigid tagavad, et teises ja kolmandas lõigus osutatud ajavahemike möödumisel kustutatakse isikuandmed andmekogumissüsteemist. Sellega ei piirata juhtumeid, mil konkreetsed isikuandmed on edastatud kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise valdkonnas pädevale asutusele ning neid kasutatakse kõnealusel konkreetsel eesmärgil, või muudele asutustele ettenähtud eesmärgil, mis on sätestatud liikmesriigi õiguses. Selliste juhtumite puhul reguleerib selliste andmete töötlemist pädevate asutuste poolt liikmesriikide õigus täielikus kooskõlas liidu õigusega, eelkõige andmekaitseküsimustes. ç
ê 2017/853 artikkel 1.3 punkt b
Relvakaupmeestelt ja vahendajatelt nõutakse kogu tegutsemisaja jooksul registri pidamist, kuhu kantakse kõik nende poolt saadud või välja saadetud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad ja tulirelva olulised osad koos tulirelva või tulirelva olulise osa tuvastamist ja liikumise jälgimist võimaldavate üksikasjadega, eeskätt tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber, seerianumber ja tulirelva tarninud ning tulirelva omandanud isikute nimed ja aadressid.
Tegevuse lõpetamisel annavad relvakaupmehed ja vahendajad registri üle esimeses lõigus osutatud andmekogumissüsteemi eest vastutavale riiklikule asutusele.
Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tegutsevad relvakaupmehed ja vahendajad teatavad põhjendamatu viivituseta tulirelvade ja tulirelva oluliste osadega seotud tehingutest pädevatele riiklikele asutustele. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tegutsevatel relvakaupmeestel ja vahendajatel on elektrooniline ühendus asjaomaste asutustega selliseks teatamiseks ning selleks, et ajakohastada andmekogumissüsteemi viivitamata pärast selliste tehingute kohta teabe saamist.
ê 2017/853 artikkel 1.3 punkt c
6. Liikmesriigid tagavad, et kõiki tulirelvi saab igal hetkel seostada selle omanikuga.
ê 2017/853 artikkel 1.4
Artikkel 5
Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellele on antud selleks luba, või C-klassi liigitatud tulirelvade puhul isikutel, kellel on vastavalt siseriiklikule õigusele eriluba selliste tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks.
ê 2017/853 artikkel 1.6
Artikkel 6
1. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellel on selleks mõjuv põhjus ja kes
a)on vähemalt 18 aastat vanad, välja arvatud tulirelvade omandamine (kui see ei toimu ostmise teel) ja valdamine küttimise ja sportlaskmise eesmärgil, tingimusel et alla 18‑aastastel isikutel on selleks vanemate luba, või nad tegutsevad oma vanemate juhendamisel või kehtivat tulirelva- või jahiluba omava täiskasvanu juhendamisel, või litsentseeritud või muu loa alusel tegutsevas treeninguasutuses ning kui lapsevanem või täiskasvanu, kellel on kehtiv relva- või jahiluba, võtab endale artikli 7 kohaselt vastutuse relva nõuetekohase hoidmise eest, ning
b)tõenäoliselt ei ohusta ennast ega teisi, avalikku korda ega avalikku julgeolekut; varasem süüdimõistmine tahtliku vägivaldse kuriteo eest loetakse vastava ohu näitajaks.
2. Liikmesriikidel peab olema jälgimissüsteem, mis võib toimida alaliselt või perioodiliselt, et tagada siseriiklikus õiguses sätestatud loa andmise tingimuste täitmine kogu loa kehtivuse ajal ning muu hulgas tagada asjaomase meditsiinilise ja psühholoogilise teabe hindamine. Üksikasjalik kord määratakse kindlaks vastavalt siseriiklikule õigusele.
Kui mõni loa andmise tingimustest ei ole enam täidetud, tunnistavad liikmesriigid loa kehtetuks.
Liikmesriigid ei või oma territooriumil elavatel isikutel keelata teises liikmesriigis omandatud tulirelva valdamist, välja arvatud juhul, kui nad keelavad sama liiki tulirelva omandamise nende enda territooriumil.
3. Liikmesriigid tagavad, et luba omandada ja luba vallata B-klassi liigitatud tulirelva tunnistatakse kehtetuks, kui ilmneb, et isik, kellele luba on antud, valdab laadimisseadet, mis sobib kinnitamiseks poolautomaatsetele kesktule tulirelvadele või manuaalse süsteemiga ümberlaetavatele mitmelasulistele tulirelvadele, ning mis:
a)mahutavad rohkem kui 20 padrunit või
b)mahutavad pika tulirelva puhul rohkem kui 10 padrunit,
välja arvatud juhul, kui isikule on antud luba artikli 9 alusel või luba on artikli 10 lõike 5 alusel kinnitatud, uuendatud või pikendatud.
Artikkel 7
Et vähendada loata isikute juurdepääsu tulirelvadele ja laskemoonale, kehtestavad liikmesriigid tulirelvade ja laskemoona nõuetekohase järelevalve eeskirjad ning nende nõuetekohase ja turvalise hoiustamise eeskirjad. Tulirelvad ja nende laskemoon ei tohi olla koos kergesti kättesaadavad. Nõuetekohane järelevalve tähendab seda, et tulirelva või laskemoona õiguslikul alusel valdaval isikul on tulirelva või laskemoona transportimise ja kasutamise ajal selle üle kontroll. Hoiustamisnõuete täitmise kontrollimine peab olema sellisel turvalisuse tasemel, mis vastab tulirelvade ja laskemoona klassile ja kogusele.
Artikkel 8
Liikmesriigid tagavad, et juhul kui toimub A-, B- või C-klassi kuuluvate tulirelvade, tulirelva oluliste osade või laskemoona omandamine ja müük direktiivi 2011/83/EL artikli 2 punktis 7 määratletud kauglepingu abil, tuvastatakse enne kättetoimetamist või hiljemalt kättetoimetamise ajal tulirelvi, tulirelva olulisi osi või laskemoona omandav isik ning kui see on nõutav, kontrollitakse ka vastava loa olemasolu, ning et seda teeb:
a)litsentseeritud või volitatud relvakaupmees või vahendaja või
b)avaliku sektori asutus või selle esindaja.
Artikkel 9
1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik asjakohased meetmed, et keelata A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona omandamine ja valdamine. Nad tagavad, et need tulirelvad, tulirelva olulised osad ja laskemoon, mille valdamine on ebaseaduslik ja rikub kõnealust keeldu, konfiskeeritakse.
2. Elutähtsa taristu, kaubalaevade, väärtuslike konvoide ja tundlike rajatiste turvalisuse tagamise eesmärgil, samuti riigikaitse, hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel ja ajaloolistel eesmärkidel ning ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigi pädevad asutused A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona osas anda loa, tehes seda üksikjuhtudel, erandkorras ja piisavalt põhjendades ning juhul, kui see ei ohusta avalikku julgeolekut ega avalikku korda.
3. Liikmesriigid võivad anda üksikjuhtudel, erandkorras ja piisavalt põhjendades kollektsionääridele loa omandada ja vallata A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osasid ja laskemoona, kohaldades rangeid turvanõudeid, nõudes muu hulgas, et pädevatele riiklikele asutustele tõendataks, et võetud on meetmeid, et vältida ohtu avalikule julgeolekule ja avalikule korrale, ning et tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona hoiustamisel on tagatud ohutustase, mis on proportsionaalne sellistele esemetele loata juurdepääsuga seonduva ohuga.
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimese lõigu alusel loa saanud kollektsionäärid on tuvastatavad artiklis 4 osutatud andmekogumissüsteemis. Loa saanud kollektsionäärid on kohustatud pidama kõikide nende valduses olevate A-klassi tulirelvade kohta registrit, mis on kättesaadav liikmesriigi pädevatele asutustele. Liikmesriigid kehtestavad loa saanud kollektsionääride suhtes asjakohase jälgimissüsteemi, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid.
4. Liikmesriigid võivad lubada relvakaupmeestel ja vahendajatel nende käesoleva direktiivi kohaselt määratletud kutsetegevuse raames ning rangeid turvanõudeid järgides omandada, toota, laskekõlbmatuks muuta, parandada, tarnida, üle anda ja vallata A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osasid ja laskemoona.
5. Liikmesriigid võivad lubada muuseumidel rangeid turvanõudeid järgides omandada ja vallata A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osasid ja laskemoona.
6. Liikmesriigid võivad lubada sportlaskjatel omandada ja vallata A-klassi punkti 6 või 7 alla kuuluvaid poolautomaatseid tulirelvi järgmistel tingimustel:
a)artikli 6 lõike 2 kohaldamisel saadud asjakohast teavet hinnatakse rahuldavaks;
b)tõendatakse, et sportlaskja harjutab aktiivselt laskevõistlustel osalemiseks või osaleb laskevõistlustel, mida on tunnustanud asjaomase liikmesriigi ametlik laskespordiorganisatsioon või rahvusvaheline ametlikult tunnustatud laskespordiföderatsioon, ning
c)esitatakse ametlikult tunnustatud laskespordiorganisatsiooni tõend selle kohta, et:
i)sportlaskja on laskeklubi liige ja on selles klubis regulaarselt täpsuslaskmist harjutanud vähemalt 12 kuud ning
ii)tulirelv vastab tingimustele, mida nõutakse rahvusvahelise ametlikult tunnustatud laskespordiföderatsiooni poolt tunnustatud laskespordiala jaoks.
A-klassi punkti 6 alla liigituvate tulirelvade puhul võivad need liikmesriigid, kes rakendavad üldisel ajateenistusel põhinevat sõjaväeteenistust ning kus on viimase 50 aasta jooksul kehtinud kord, mille kohaselt antakse sõjaväe tulirelvad üle isikutele, kes lahkuvad relvajõududest pärast kohustusliku sõjaväeteenistuse täitmist, lubada kõnealustel isikutel kui sportlaskjatel jätta enda valdusse üks tulirelv, mida nad kasutasid kohustusliku ajateenistuse ajal. Avaliku sektori asutus ehitab need tulirelvad ümber poolautomaatseteks tulirelvadeks ning kontrollib korrapäraselt, et kõnealuseid tulirelvi kasutavad isikud ei kujuta endast ohtu avalikule julgeolekule. Kohaldatakse esimese lõigu punktide a, b ja c sätteid.
7. Käesoleva artikli kohaselt antud load vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga viie aasta järel.
ê 91/477
Artikkel 10
1. Keegi ei või liikmesriigi territooriumil omandada B-klassi tulirelva, kui see liikmesriik ei ole omandajale selleks luba andnud.
Teise liikmesriigi elanikule ei või anda ühtki sellist luba ilma kõnealuse liikmesriigi eelneva nõusolekuta.
2. Keegi ei või liikmesriigi territooriumil vallata B-klassi tulirelva, kui see liikmesriik ei ole valdajale selleks luba andnud. Kui valdaja on teise liikmesriigi elanik, teatakse sellest kõnealusele teisele liikmesriigile.
3. B-klassi tulirelva omandamis- ja valdamisloa võib anda üheainsa haldusotsusega.
ê 2008/51 artikkel 1.6
4. Liikmesriigid võivad kaaluda luba nõudvate tulirelvade omandamise või valdamise mitmeaastase loa andmist isikutele, kes vastavad tulirelvaloa andmise tingimustele, kusjuures see ei vabasta neid isikuid:
a)kohustusest teavitada pädevaid asutusi relva üleandmisest;
b)perioodilisest kontrollimisest, kas need isikud vastavad endiselt tingimustele, ja
c)siseriiklikes õigusaktides kehtestatud relva valdamise maksimaalsetele tähtaegadele.
ê 2017/853 artikkel 1.7 punkt a
Tulirelva valdamise luba vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga viie aasta järel. Luba võib uuendada või pikendada, kui selle andmise tingimused on jätkuvalt täidetud.
ê 2017/853 artikkel 1.7 punkt b (kohandatud)
5. Liikmesriigid võivad otsustada kinnitada, uuendada või pikendada A-klassi punktide 6, 7 või 8 alla liigituvate tulirelvade lube tulirelvale, mis oli liigitatud B-klassi ning seaduslikult omandatud ja registreeritud enne 13. juunit 2017, tehes seda vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele. Samuti võivad liikmesriigid lubada kõnealuseid tulirelvi omandada vastava loa saanud muudel isikutel kooskõlas käesoleva direktiiviga.
ê 2008/51 artikkel 1.6 (kohandatud)
6. Liikmesriigid Ö sätestavad Õ eeskirjad, mis tagavad, et isikud, kellel oli 28. juulil 2008 siseriiklike õigusaktide kohaselt B-klassi relvaluba, ei pea hakkama taotlema litsentsi või luba Ö enne kõnealust kuupäeva Õ nende valduses Ö olnud Õ C- või D-klassi tulirelvade jaoks. C- või D-klassi tulirelvade igasuguse üleandmise puhul on ülevõtjal siiski vaja saada või omada vastavat litsentsi või eriluba nende tulirelvade valdamiseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.
ê 91/477 (kohandatud)
Artikkel 11
1. Keegi ei või vallata C-klassi tulirelva, kui ta ei ole sellest teatanud tulirelva asukohaliikmesriigi ametiasutustele.
ê 2017/853 artikkel 2.4 (kohandatud)
Liikmesriigid võivad enne 14. septembrit 2018 omandatud C-klassi punkti 5, 6 või 7 alla liigituvate tulirelvade osas peatada deklareerimise nõude kohaldamise kuni 14. märtsini 2021.
ê 91/477
2. Iga müüja, relvakaupmees või eraisik teatab C-klassi tulirelva igast üleandmisest või võõrandamisest tehingu toimumiskohaks oleva liikmesriigi asutustele, esitades andmed, mille abil on võimalik tulirelva ja selle omandajat kindlaks teha. Kui selle tulirelva omandaja on teise liikmesriigi elanik, teatavad omandamise toimumiskohaks olev liikmesriik ja tulirelva omandaja sellest kõnealusele teisele liikmesriigile.
ê 2017/853 artikkel 1.8
3. Kui liikmesriik keelab B- või C-klassi tulirelva omandamise ja valdamise oma territooriumil või võimaldab seda üksnes loa alusel, teatab ta sellest teistele liikmesriikidele, kes teevad artikli 17 lõike 2 kohaselt vastava selgesõnalise märke igasse Euroopa tulirelvapassi, mille nad selle relva kohta välja annavad.
ê 91/477
Artikkel 12
1. A-, B- või C-klassi tulirelva üleandmine isikule, kes ei ela asjaomases liikmesriigis, on lubatud, kui artiklites 9 , 10 ja 11 sätestatud kohustuste täitmisest ei tulene teisiti ja:
a)kui omandajale on kooskõlas artikliga 16 antud luba relv ise oma elukohariiki viia;
b)kui omandaja esitab kirjaliku avalduse, tõendades ja põhjendades oma kavatsust vallata tulirelva omandamise toimumiskohaks olevas liikmesriigis, tingimusel et ta täidab valduse juriidilised tingimused kõnealuses liikmesriigis.
2. Liikmesriigid võivad lubada selliseid tulirelvi ajutiselt üle anda nende endi kehtestatud korras.
ê 2017/853 artikkel 1.9
Artikkel 13
1. Laskemoona omandamise ja valdamise suhtes kohaldatakse sama korda, mida nende tulirelvade suhtes, millele laskemoon on mõeldud.
Laadimisseadmeid poolautomaatsetele kesktule tulirelvadele, mis mahutavad rohkem kui 20 padrunit, või laadimisseadmeid pikkadele poolautomaatsetele kesktule tulirelvadele, mis mahutavad rohkem kui 10 padrunit, tohivad omandada üksnes isikud, kellele on antud luba artikli 9 alusel või kelle luba on artikli 10 lõike 5 alusel kinnitatud, uuendatud või pikendatud.
2. Relvakaupmehed ja vahendajad võivad keelduda terviklike padrunite või laskemoona komponentide omandamise tehingu lõpuleviimisest, mida nad peavad tehingu olemuse või ulatuse tõttu põhjendatult kahtlaseks, ning nad peavad teavitama kõikidest sellise tehingu katsetest pädevaid asutusi.
ê 2017/853 artikkel 1.10 (kohandatud)
Artikkel 14
1. Liikmesriigid võtavad meetmeid eesmärgiga tagada, et seadmeid, millel on padrunipesa, mis on mõeldud üksnes paukpadrunitega, ärritavate või muude toimeainetega või pürotehnilise signaali andmiseks mõeldud laskemoonaga tulistamiseks, ei oleks võimalik ümber ehitada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks.
2. Liikmesriigid liigitavad tulirelvadena seadmed, millel on padrunipesa, mis on mõeldud üksnes paukpadrunitega, ärritavate või muude toimeainetega või pürotehnilise signaali andmiseks mõeldud laskemoonaga tulistamiseks ning mida on võimalik ümber ehitada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks.
3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestab selliste hoiatus- ja signaalrelvade tehnilised nõuded, mis on valmistatud või liitu imporditud 14. septembril 2018 või hiljem, eesmärgiga tagada, et neid relvi ei ole võimalik ümber ehitada püssirohu toimel haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 15
1. Liikmesriigid kehtestavad korra, mille kohaselt kontrollib pädev asutus tulirelvade laskekõlbmatuks muutmist, tagades seeläbi, et kõik tulirelva olulised osad on muutmise tulemusena jäädavalt kasutuskõlbmatud ja et neid ei ole võimalik tulirelva mis tahes viisil laskekõlblikuks muutmiseks eemaldada, asendada või ümber ehitada. Liikmesriigid näevad ette, et nimetatud kontrolli raames antakse tulirelva laskekõlbmatuks muutmise kohta välja tõend ja muu dokument ja tehakse tulirelvale sellekohane selgesti nähtav märge.
2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse laskekõlbmatuks muutmise normid ja meetodid tagamaks, et kõik tulirelva olulised osad on muudetud jäädavalt kasutuskõlbmatuks ja neid ei ole võimalik tulirelva laskekõlblikuks muutmiseks eemaldada, asendada või ümber ehitada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Lõikes 2 osutatud rakendusakte ei kohaldata nende tulirelvade suhtes, mis muudeti laskekõlbmatuks enne kõnealuste rakendusaktide kohaldamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui need tulirelvad on pärast seda kuupäeva teise liikmesriiki viidud või turule lastud.
4. Liikmesriigid võivad kahe kuu jooksul pärast 13. juunit 2017 teavitada komisjoni oma riiklikest laskekõlbmatuks muutmise normidest ja meetoditest, mida kohaldati enne 8. aprilli 2016, ning põhjendada, kuidas on nende riiklike laskekõlbmatuks muutmise normide ja meetoditega saavutatav ohutuse tase võrdväärne sellega, mis on tagatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2403 23 I lisas sätestatud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilise spetsifikatsiooniga, mida kohaldatakse alates 8. aprillist 2016.
5. Kui liikmesriigid teavitavad lõike 4 kohaselt komisjoni, võtab komisjon hiljemalt 12 kuud pärast teavituse saamist vastu rakendusaktid, millega otsustatakse, kas laskekõlbmatuks muutmise riiklikud normid ja meetodid, millest komisjoni teavitati, tagavad, et tulirelvad on muudetud laskekõlbmatuks sellisel ohutuse tasemel, mis on võrdväärne alates 8. aprillist 2016 kohaldatavas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2403 I lisas sätestatud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilise spetsifikatsiooniga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
6. Kuni lõikes 5 osutatud rakendusaktide kohaldamise kuupäevani peab iga tulirelv, mis on muudetud laskekõlbmatuks enne 8. aprilli 2016 kohaldatud laskekõlbmatuks muutmise riiklike normide ja meetodite kohaselt, vastama teise liikmesriiki viimisel ja turule laskmisel komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2403 I lisas sätestatud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilisele spetsifikatsioonile.
7. Tulirelvad, mis on muudetud laskekõlbmatuks enne 8. aprilli 2016 vastavalt riiklikele tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise normidele ja meetoditele, mis on tagatava ohutuse taseme poolest tunnistatud võrdväärseks alates 8. aprillist 2016 kohaldatavas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2403 I lisas sätestatud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilise spetsifikatsiooniga, loetakse laskekõlbmatuks muudetud tulirelvadeks ka juhul, kui need viiakse teise liikmesriiki või lastakse turule pärast lõikes 5 osutatud rakendusaktide kohaldamise kuupäeva.
ê 91/477
è1 2017/853 artikkel 1.11
3. PEATÜKK
Relvade liikumist è1 liidus ç käsitlevad formaalsused
Artikkel 16
ê 2017/853 artikkel 1.12
1. Tulirelvi võib viia ühest liikmesriigist teise ainult käesolevas artiklis sätestatud korras, ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist. Kõnealust korda kohaldatakse ka tulirelvade üleandmise suhtes pärast müüki, mis toimub direktiivi 2011/83/EL artikli 2 punktis 7 määratletud kauglepingu abil.
ê 91/477
2. Kui tulirelv viiakse teise liikmesriiki, esitab asjaomane isik enne relva viimist tulirelva asukohaliikmesriigile järgmised andmed:
a)tulirelva müüja või võõrandaja ja ostja või omandaja ning vajaduse korral omaniku nimi ja aadress;
b)aadress, kuhu tulirelv saadetakse või veetakse;
c)saadetavate või veetavate tulirelvade arv;
d)andmed, mis võimaldavad tulirelva kindlaks teha, ja märge, et tulirelva on kontrollitud kooskõlas 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooniga;
e)veovahend;
f) äraviimise kuupäev ja hinnanguline saabumiskuupäev.
Punktides e ja f nimetatud andmeid ei ole vaja esitada, kui on tegemist kahe relvakaupmehe vahelise üleandmisega.
Liikmesriigid kontrollivad üleandmistingimusi, eelkõige üleandmise turvalisust.
Kui liikmesriik lubab sellist üleandmist, väljastab ta kõiki esimeses lõigus nimetatud andmeid sisaldava litsentsi. Selline litsents on tulirelvaga kaasas kuni selle sihtkohta jõudmiseni; liikmesriikide ametiasutuste nõudmisel esitatakse see alati.
3. Iga liikmesriik võib anda relvakaupmeestele õiguse viia oma territooriumilt teises liikmesriigis asuvale relvakaupmehele ilma lõikes 2 nimetatud eelloata muid tulirelvi, mis on artikli 2 lõike 2 kohaselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäetud, lahingurelvad välja arvatud. Selleks väljastab liikmesriik loa, mis kehtib kõige rohkem kolm aastat ja mille kehtivuse võib põhjendatud otsusega igal ajal peatada või tühistada. Loale viitav dokument peab olema tulirelvaga kaasas kuni selle sihtkohta jõudmiseni; liikmesriikide ametiasutuste nõudmisel tuleb see alati esitada.
ê 2008/51 artikkel 1.7
Enne üleandmise kuupäeva edastab relvakaupmees lähteriigi ametiasutustele kõik lõike 2 esimeses lõigus loetletud andmed. Need ametiasutused teostavad kontrolle, vajaduse korral kohapeal, et kontrollida relvakaupmehe poolt edastatud teabe ja üleandmise tegelike asjaolude vastavust. Relvakaupmees edastab andmed arvestusega, et selleks jääks piisavalt aega.
ê 91/477
è1 2008/51 artikkel 1.8
è2 2017/853 artikkel 1.13 punkt a
4. Iga liikmesriik esitab teistele liikmesriikidele nende tulirelvade loendi, mida tema territooriumile võib lubada tuua tema eelneva nõusolekuta.
Tulirelvaloendid edastatakse relvakaupmeestele, kes on saanud nõusoleku tulirelvade üleandmiseks lõikes 3 sätestatud korra kohase eelloata.
Artikkel 17
1. Kui artiklis 16 sätestatud menetlust ei kasutata, ei ole tulirelva valdamine kahte või enamat liikmesriiki läbiva reisi ajal lubatud, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik on saanud igalt selliselt liikmesriigilt loa.
Liikmesriigid võivad sellise loa anda üheks või mitmeks reisiks ja kõige rohkem üheks aastaks, misjärel luba võib uuendada. Need load kantakse Euroopa tulirelvapassi, mille reisija peab liikmesriikide ametiasutuste nõudmisel alati esitama.
2. è1 è2 Olenemata lõikest 1 võivad jahimehed ja ajalooliste sündmuste taasetendamises osalejad hoida ilma artikli 16 lõikes 2 osutatud eelneva loata oma valduses ühte või mitut C‑klassi tulirelva ning sportlaskjad B- ja C-klassi tulirelva, samuti sellist A-klassi tulirelva, mille jaoks on antud luba artikli 9 lõike 6 kohaselt või mille luba on kinnitatud, uuendatud või pikendatud artikli 10 lõike 5 alusel, kui nad on teekonnal läbi kahe või enama liikmesriigi, et tegeleda oma harrastusega, tingimusel et:
a)nende valduses on Euroopa tulirelvapass, kuhu vastav(ad) tulirelv(ad) on kantud, ja
b)nad suudavad oma reisi põhjendada, esitades eelkõige kutse või muu tõendusmaterjali oma küttimis- või sportlaskmistegevuse või ajalooliste sündmuste taasetendamises osalemise kohta sihtliikmesriigis. ç
Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega. ç
ê 2017/853 artikkel 1.13 punkt b
Seda erandit ei kohaldata siiski reiside suhtes liikmesriiki, kes on artikli 11 lõike 3 kohaselt kas keelanud kõnealuse tulirelva omandamise ja valdamise või kes võimaldab seda ainult loa alusel. Sel juhul tehakse Euroopa tulirelvapassi vastav selgesõnaline sissekanne. Liikmesriigid võivad samuti keelduda selle erandi kohaldamisest A-klassi tulirelvade puhul, mille jaoks on antud luba artikli 9 lõike 6 alusel või mille luba on artikli 10 lõike 5 alusel kinnitatud, uuendatud või pikendatud.
ê 91/477 (kohandatud)
Komisjon kaalub liikmesriikidega nõu pidades artiklis 24 nimetatud aruande põhjal Ö kolmanda Õ lõigu kohaldamise tagajärgi, eelkõige selle mõju avalikule korrale ja avalikule julgeolekule.
3. Kaks või enam liikmesriiki võivad siseriiklike dokumentide vastastikuse tunnustamise kokkulepete alusel kehtestada paindlikuma korra, kui käesoleva artikliga ette on nähtud nende territooriumil koos tulirelvadega liikumise suhtes.
Artikkel 18
1. Iga liikmesriik edastab kogu tema käsutuses oleva vajaliku teabe tulirelvade lõplike üleandmiste kohta sellele liikmesriigile, kelle territooriumile tulirelvad lõplikult viiakse.
2. Kogu teave, mille liikmesriigid saavad korra kohaldamisel, mis artikliga 16 on kehtestatud tulirelvade üleandmiste suhtes ning artikli 10 lõikega 2 ja artikli 11 lõikega 2 kehtestatud mitteresidentide omandatavate ja vallatavate tulirelvade suhtes, edastatakse hiljemalt asjakohaste üleandmiste ajal sihtliikmesriigile ja vajaduse korral hiljemalt üleandmise ajal transiitliikmesriikidele.
ê 2008/51 artikkel 1.9 (kohandatud)
3. Käesoleva direktiivi tõhusaks kohaldamiseks vahetavad liikmesriigid omavahel korrapäraselt teavet teabevahetuse Ö kontaktrühmas Õ, Ö mis moodustati direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõikega 3 Õ. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile, millised siseriiklikud asutused vastutavad teabe edastamise ja vastuvõtmise ning Ö käesoleva direktiivi Õ artikli 16 lõikes 4 sätestatud kohustuste täitmise eest.
ê 2017/853 artikkel 1.14
4. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad elektrooniliselt teavet tulirelvade teise liikmesriiki viimiseks antud lubade kohta ja teavet loa andmisest keeldumiste kohta, nagu on sätestatud artiklites 9 ja 10, turvalisuse või asjaomase isiku usaldusväärsusega seotud põhjustel.
5. Käesolevas artiklis osutatud teabevahetuseks vajaliku süsteemi loomise korraldab komisjon.
Sel eesmärgil võtab komisjon kooskõlas artikliga 19 käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse teabe korrapärase elektroonilise vahetamise üksikasjalik kord.
ê 2017/853 artikkel 1.15
Artikkel 19
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 18 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 13. juunist 2017.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artikli 18 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
ê 2017/853 artikkel 1.16
Artikkel 20
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
ê 91/477
è1 2017/853 artikkel 1.17
Artikkel 21
Liikmesriigid võtavad vastu asjakohased sätted, millega keelatakse nende territooriumile tuua:
a)tulirelva, välja arvatud artiklis 16 ja 17 määratletud juhtudel ja tingimusel, et nendes artiklites sätestatud tingimused on täidetud;
b)muud relva kui tulirelva, kui kõnealuse liikmesriigi siseriiklikud õigusnormid nii ette näevad.
4. PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 22
1. Liikmesriigid tõhustavad kontrolli relvade valduse üle è1 liidu ç välispiiridel. Eelkõige tagavad nad, et kolmandatest riikidest saabuvad reisijad, kes kavatsevad reisida teise liikmesriiki, järgivad artikli 17 sätteid.
2. Käesolev direktiiv ei välista liikmesriikidel ega veoettevõtjal kontrolli tegemist veovahendisse sisenemise ajal.
3. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõigetes 1 ja 2 nimetatud kontrollimise viisi. Komisjon kogub need andmed kokku ja teeb kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks.
4. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma siseriiklikest õigusnormidest, sealhulgas relvade omandamise ja valdusega seotud muutused, kui siseriiklikud õigusaktid on rangemad kui miinimumnõuded, mille vastuvõtmist neilt nõutakse. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.
ê 2008/51 artikkel 1.11
Artikkel 23
Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste korra ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete rakendamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
ê 2017/853 artikkel 1.18
Artikkel 24
Komisjon esitab hiljemalt 14. septembril 2020 ning seejärel iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise kohta aruande koos direktiivi sätete toimivuskontrolliga, lisades sellele asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud eelkõige I lisas esitatud tulirelvaklasside kohta ning Euroopa tulirelvapassi süsteemi rakendamisega, märgistamisega ja uue tehnoloogiaga (nt 3D-printimisega, QR-koodide kasutamisega ja raadiosagedustuvastuse kasutamise mõjuga) seotud küsimuste kohta.
ê 2017/853 artikkel 2.5
Artikkel 25
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
ê
Artikkel 26
Direktiiv 91/477/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega.
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga.
Artikkel 27
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
ê 91/477
Artikkel 28
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
EUROOPA KOMISJON
Brüssel,19.2.2020
COM(2020) 48 final
LISAD
järgmise dokumendi juurde:
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV
relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (kodifitseeritud tekst)
ê 91/477
I LISA
I.Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „relv”:
ê 2008/51 artikkel 1.13(a) (kohandatud)
–kõiki artiklis 1 määratletud tulirelvi,
ê 91/477 (kohandatud)
è1 2017/853 artikkel 1.19(1)(a)
–muid relvi kui tulirelvi siseriiklikes õigusaktides määratletud tähenduses.
II.è1 Käesoleva direktiivi kohaldamisel liigitatakse tulirelvad järgmistesse klassidesse: ç
A-klass – Keelatud tulirelvad
1.Lahinguotstarbelised reaktiivmürsud ja laskeseadeldised.
2.Automaattulirelvad.
3.Mõne muu eseme kuju imiteerivad tulirelvad.
4.Läbistava toimega, lõhke- või süütelaskemoon ja sellise laskemoona kuulid.
5.Püstolite ja revolvrite laieneva kuuliga laskemoon ja sellise laskemoona kuulid, välja arvatud nende relvade kasutamisõigust omavate isikute jahipidamis- või sportrelvade laskemoon.
ê 2017/853 artikkel 1.19(1)(b)(ii)
6.Automaattulirelvad, mis on ümber ehitatud poolautomaatseteks tulirelvadeks, ilma et see piiraks artikli 10 lõike 5 kohaldamist.
7.Kõik järgmised poolautomaatsed kesktule tulirelvad:
a)lühikesed tulirelvad, mis võimaldavad ilma ümberlaadimiseta tulistada rohkem kui 21 padrunit, kui:
i)rohkem kui 20 padrunit mahutav laadimisseade on tulirelva osa või
ii)rohkem kui 20 padrunit mahutav vahetatav laadimisseade kinnitatakse tulirelvale;
b)pikad tulirelvad, mis võimaldavad ilma ümberlaadimiseta tulistada rohkem kui 11 padrunit, kui:
i)rohkem kui 10 padrunit mahutav laadimisseade on tulirelva osa; või
ii)rohkem kui 10 padrunit mahutav vahetatav laadimisseade kinnitatakse tulirelvale.
8.Poolautomaatsed pikad tulirelvad (st tulirelvad, mis on algselt mõeldud õlalt laskmiseks), mille pikkust on võimalik kas kokkupandava kaba, teleskoopkaba või ilma tööriistadeta eemaldatava kaba abil vähendada pikkuseni alla 60 cm, mõjutamata relva funktsionaalsust.
9.Kõik sellesse klassi kuuluvad tulirelvad pärast nende ümberehitamist paukpadrunite, ärritavate või muude toimeainete või pürotehnilise laskemoona tulistamiseks või saluudiks kasutatavateks või akustilisteks relvadeks.
ê 2017/853 artikkel 1.19(1)(b)(iii)
B-klass – Loa alusel lubatud tulirelvad
1.Manuaalse süsteemiga ümberlaetavad mitmelasulised lühikesed tulirelvad.
2.Ühelasulised lühikesed kesktule tulirelvad.
3.Ühelasulised lühikesed ääretule tulirelvad kogupikkusega alla 28 cm.
4.Poolautomaatsed pikad tulirelvad, mille laadimisseade ja padrunipesa kokku mahutavad rohkem kui kolm padrunit ääretule tulirelva puhul ning rohkem kui kolm, kuid vähem kui kaksteist padrunit kesktule tulirelva puhul.
5.A-klassi punkti 7 alapunktis a loetlemata poolautomaatsed lühikesed tulirelvad.
6.A-klassi punkti 7 alapunktis b loetletud poolautomaatsed pikad tulirelvad, mille laadimisseadmesse ja padrunipessa ei mahu kokku rohkem kui kolm padrunit ja mille laadimisseade on eemaldatav ning mille puhul ei ole kindel, et relva ei saa tavaliste tööriistadega ümber ehitada relvaks, mille laadimisseadmesse ja padrunipessa mahub kokku rohkem kui kolm padrunit.
7.Poolautomaatsed ja manuaalse süsteemiga ümberlaetavad mitmelasulised pikad sileraudsed tulirelvad pikkusega kuni 60 cm.
8.Kõik sellesse klassi kuuluvad tulirelvad pärast nende ümberehitamist paukpadrunite, ärritavate või muude toimeainete või pürotehnilise laskemoona tulistamiseks või saluudiks kasutatavateks või akustilisteks relvadeks.
9.A-klassi punktides 6, 7 ja 8 loetlemata poolautomaatsed, automaattulirelvadega sarnanevad tulirelvad tsiviilkasutuseks.
ê 2017/853 artikkel 1.19(1)(b)(iv)
C-klass – Deklareeritavad tulirelvad ja relvad
1.B-klassi punktis 7 loetlemata mitmelasulised pikad tulirelvad.
2.Pikad ühelasulised vintraudsed tulirelvad.
3.A- ja B-klassis loetlemata poolautomaatsed pikad tulirelvad.
4.Ühelasulised lühikesed ääretule tulirelvad kogupikkusega vähemalt 28 cm.
5.Kõik sellesse klassi kuuluvad tulirelvad pärast nende ümberehitamist paukpadrunite, ärritavate või muude toimeainete või pürotehnilise laskemoona tulistamiseks või saluudiks kasutatavateks või akustilisteks relvadeks.
6.A-, B- ja C-klassi kuuluvad tulirelvad, mis on muudetud laskekõlbmatuks kooskõlas laskekõlbmatuks muutmist käsitleva rakendusmäärusega (EL) 2015/2403.
7.Pikad ühelasulised sileraudsed tulirelvad, mis on turule lastud 14. septembril 2018 või hiljem.
ê 2017/853 artikkel 1.19(2)
III.Käesoleva lisa kohaldamisel ei hõlma „tulirelva” määratlus sellele määratlusele vastavaid esemeid, kui need:
a)on ette nähtud häire või märguandmiseks, elupäästmiseks, loomatapuks, harpuunkalastuseks või tööstuslikuks või tehniliseks kasutamiseks, tingimusel et neid saab kasutada üksnes sel otstarbel;
b)on käsitletavad antiikrelvadena, juhul kui need ei kuulu II osas sätestatud klassidesse ja kui nende suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusakte.
Kuni kogu liidus toimuva kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid käesolevas osas loetletud tulirelvade suhtes kohaldada oma siseriiklikke õigusakte.
ê 91/477
IV.Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)lühike tulirelv – tulirelv, mille relvaraua pikkus ei ületa 30 sentimeetrit või mille kogupikkus ei ületa 60 sentimeetrit;
b)pikk tulirelv – kõik muud tulirelvad kui lühikesed tulirelvad;
c)automaattulirelv – tulirelv, mis laeb ennast automaatselt iga kord pärast lasku ja millega saab päästiku ühekordsel vajutamisel teha rohkem kui ühe lasu;
d)poolautomaatne tulirelv – tulirelv, mis laeb ennast automaatselt iga kord pärast lasku ja millega saab päästiku ühekordsel vajutamisel teha ainult ühe lasu;
e)käsitsilaetav mitmelasuline tulirelv – tulirelv, mis laetakse iga kord pärast lasku padrunisalvest või -pesast käsitsi käitatava mehhanismiga;
f)ühelasuline tulirelv – ilma padrunisalveta tulirelv, mida laetakse enne iga lasku, pannes padruni käsitsi padrunipessa või relvaraua tagaosas olevasse laadimiskohta;
g)läbistava toimega laskemoon – lahinguotstarbeline laskemoon, millel on läbistava kõvasüdamikuga mantelkuulid;
h)lõhkelaskemoon – lahinguotstarbeline laskemoon, mille kuulid on varustatud kokkupõrkel takistusega lõhkeva laenguga;
i)süütelaskemoon – lahinguotstarbeline laskemoon, mille kuulid on varustatud kokkupuutel õhuga või kokkupõrkel takistusega süttiva keemilise seguga.
_____________
ê 91/477
II LISA
EUROOPA TULIRELVAPASS
Pass peab sisaldama järgmisi osi:
a)omaniku isikuandmed;
b)relva või tulirelva tunnusandmed, sealhulgas viide käesolevas direktiivis määratletud klassile;
c)passi kehtivusaeg;
d)koht sissekanneteks passi väljastavale liikmesriigile (lubade liigid, viited lubadele jne);
e)koht teiste liikmesriikide tehtavateks sissekanneteks (nende territooriumile sisenemise load jne);
ê 2017/853 artikkel 1.20
f)järgmised märkused:
„Õigust reisida teise liikmesriiki koos ühe või mitme käesolevas passis nimetatud A-, B- või C-klassi tulirelvaga saab kasutada siis, kui külastatav liikmesriik on andnud ühe või mitu vastavat eelluba. Selle loa või need load võib märkida passi.
Eespool nimetatud eelluba ei ole põhimõtteliselt vaja, kui C-klassi tulirelvaga reisitakse küttimise või ajalooliste sündmuste taasetendamises osalemise eesmärgil, või kui A-, B- või C-klassi tulirelvaga reisitakse sportlaskmises osalemise eesmärgil, tingimusel et reisijal on tulirelvapass ja ta suudab reisi põhjendada.“
Kui liikmesriik on vastavalt artikli 11 lõikele 3 teatanud teisele liikmesriigile, et teatavate B- ja C-klassi tulirelvade valdamine on keelatud või lubatud üksnes loa alusel, lisatakse üks järgmistest märkustest:
„Reisimine … (asjaomane liikmesriik/asjaomased liikmesriigid) tulirelvaga … (tunnusandmed) on keelatud.“
„Reisimine … (asjaomane liikmesriik/asjaomased liikmesriigid) tulirelvaga … (tunnusandmed) on lubatud üksnes loa alusel.“
_____________
é
III LISA
A osa
Kehtetuks tunnistatud direktiiv muudatuste loeteluga
(osutatud artiklis 26)
Nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ |
(EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51) |
||
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/51/EÜ |
(ELT L 179, 8.7.2008, lk 5) |
||
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/853 |
(ELT L 137, 24.5.2017, lk 22) |
B osa
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad
(osutatud artiklis 26)
Direktiiv |
Ülevõtmise tähtaeg |
91/477/EMÜ |
31. detsember 1992 |
2008/51/EÜ |
28. juuli 2010 |
(EL) 2017/853 |
14. september 2018 1 |
_____________
IV LISA
Vastavustabel
Direktiiv 91/477/EMÜ |
Käesolev direktiiv |
Artikkel 1 |
Artikkel 1 |
Artikkel 2 |
Artikkel 2 |
Artikkel 3 |
Artikkel 3 |
Artikkel 4(1) ja (2) |
Artikkel 4(1) ja (2) |
Artikkel 4(2a) |
Artikkel 4(3) |
Artikkel 4(3) |
Artikkel 4(4) |
Artikkel 4(4) |
Artikkel 4(5) |
Artikkel 4(5) |
Artikkel 4(6) |
Artikkel 4a |
Artikkel 5 |
Artikkel 5 |
Artikkel 6 |
Artikkel 5a |
Artikkel 7 |
Artikkel 5b |
Artikkel 8 |
Artikkel 6 |
Artikkel 9 |
Artikkel 7(1) kuni (4) |
Artikkel 10(1) kuni (4) |
Artikkel 7(4a) |
Artikkel 10(5) |
Artikkel 7(5) |
Artikkel 10(6) |
Artikkel 8(1), esimene lõik |
Artikkel 11(1), esimene lõik |
Artikkel 8(1), teine lõik |
– |
– |
Artikkel 11(1), teine lõik |
Artikkel 8(2) ja (3) |
Artikkel 11(2) ja (3) |
Artikkel 9(1), sissejuhatav lause |
Artikkel 12(1), sissejuhatav lause |
Artikkel 9(1), esimene taane |
Artikkel 12(1)(a) |
Artikkel 9(1), teine taane |
Artikkel 12(1)(b) |
Artikkel 9(2) |
Artikkel 12(2) |
Artikkel 10 |
Artikkel 13 |
Artikkel 10a |
Artikkel 14 |
Artikkel 10b |
Artikkel 15 |
Artikkel 11(1) |
Artikkel 16(1) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, sissejuhatav lause |
Artikkel 16(2), esimene lõik, sissejuhatav lause |
Artikkel 11(2), esimene lõik, esimene taane |
Artikkel 16(2)(a) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, teine taane |
Artikkel 16(2)(b) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, kolmas taane |
Artikkel 16(2)(c) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, neljas taane |
Artikkel 16(2)(d) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, viies taane |
Artikkel 16(2)(e) |
Artikkel 11(2), esimene lõik, kuues taane |
Artikkel 16(2)(f) |
Artikkel 11(2), teine, kolmas ja neljas lõik |
Artikkel 16(2), teine, kolmas ja neljas lõik |
Artikkel 11(3) ja (4) |
Artikkel 16(3) ja (4) |
Artikkel 12 |
Artikkel 17 |
Artikkel 13 |
Artikkel 18 |
Artikkel 13a |
Artikkel 19 |
Artikkel 13b |
Artikkel 20 |
Artikkel 14, sissejuhatav lause |
Artikkel 21, sissejuhatav lause |
Artikkel 14, esimene taane |
Artikkel 21a |
Artikkel 14, teine taane |
Artikkel 21b |
Artikkel 15 |
Artikkel 22 |
Artikkel 16 |
Artikkel 23 |
Artikkel 17 |
Artikkel 24 |
Artikkel 18 |
– |
– |
Artiklid 25, 26 ja 27 |
Artikkel 19 |
Artikkel 28 |
I lisa |
I lisa |
II lisa |
II lisa |
– |
III lisa |
– |
IV lisa |
_____________