This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015PC0137
Proposal for a COUNCIL DECISION on the position to be adopted, on behalf of the European Union, at the Seventh Conference of the Parties to the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants regarding the proposals for amendments of Annexes A, B and C
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni A, B ja C lisa muutmise ettepanekutega
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni A, B ja C lisa muutmise ettepanekutega
/* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni A, B ja C lisa muutmise ettepanekutega /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi
konventsioon[1]
võeti vastu 2001. aasta mais Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
Keskkonnaprogrammi (UNEP) raames. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid[2] on konventsiooni
osalised[3]
ning konventsiooni sätted on ELi õigusaktides rakendatud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 850/2004 püsivate
orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ[4] (püsivate orgaaniliste
saasteainete määrus). Stockholmi konventsiooni üldeesmärk on kaitsta
inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Eraldi
on viidatud 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni
15. põhimõttes sätestatud ettevaatuspõhimõttele. Kõnealust põhimõtet
rakendatakse konventsiooni artikliga 8, milles on sätestatud eeskirjad
täiendavate kemikaalide lisamiseks konventsiooni lisadesse. Konventsiooniosaliste seitsmendal konverentsil
(COP7) 2015. aasta mais tuleks teha kolm otsust, mille tulemusena lisatakse
polüklooritud naftaleenid ja heksaklorobutadieen A lisasse (kõrvaldamine) ja C
lisasse (juhuslik tootmine) ning pentaklorofenool A lisasse. EL tegi ettepaneku
kõigi kolme aine kandmiseks konventsiooni lisadesse 2011. aastal. Lisaks
antakse COP7 raames hinnang perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide
konkreetsete erandite ning lubatavate otstarvete vajalikkusele. Kolme kõnealuse aine tootmine, turuleviimine,
kasutamine ja juhuslik heide on liidus juba lõpetatud või neid on märkimisväärselt
vähendatud, kuid ei saa välistada, et muudes riikides neid aineid endiselt
toodetakse, kasutatakse või tekitatakse olulisel määral nende juhuslikku
heidet. Kuna nimetatud kemikaalid võivad keskkonnas kaugele levida, ei ole
riiklikul ega Euroopa Liidu tasandil võetud meetmed keskkonna ja inimeste
tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta
ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed. Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise
komitee soovitused Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise
komitee (edaspidi „komitee”) võttis oma üheksandal istungil vastu
heksaklorobutadieeni riskijuhtimise hinnangu. Riskijuhtimise hinnangu
tulemusena tehti muu hulgas järgmised järeldused. –
Teadaolevalt heksaklorobutadieeni praegu tahtlikult
ei toodeta ega kasutata; seepärast on oluline ära hoida selle kasutuselevõtt
tulevikus ning juhtida riske, mis on seotud kõnealuse aine juhusliku keskkonda
laskmisega. –
Heksaklorobutadieeni tekib tööstuslike
tootmisprotsesside (eelkõige muude klorosüsivesinike ja magneesiumi tootmise)
juhusliku kõrvalsaadusena. Tootmisel tekkiva heite miinimumini viimise meetmed
on tuntud ja kasutusele võetud riikides, mis on Stockholmi konventsiooni
osalised. –
Heksaklorobutadieen tekib tahtmatult põlemise ning
muude termiliste protsesside ja tööstusprotsesside käigus. Meetmed püsivate
orgaaniliste saasteainete tahtmatu keskkonda laskmise vähendamiseks aitavad
veelgi vähendada heksaklorobutadieeni keskkonda sattumist. Heksaklorobutadieeni
seirega võivad kaasneda lisakulud. Puudub ülevaade endistes jäätmehoidlates
tekkivast heksaklorobutadieeni heitkogusest. On olemas kontrollimeetmed, mis
võimaldavad kõnealuse koguse miinimumini viia. Komitee otsustas oma üheksandal
istungil 2013. aasta oktoobris, et soovitab kanda heksaklorobutadieeni
konventsiooni A ja C lisasse ilma eranditeta. Polüklooritud naftaleenide kohta tehti
riskijuhtimise hinnangu tulemusena muu hulgas järgmised järeldused. –
Teadaolevalt polüklooritud naftaleene praegu
tahtlikult ei toodeta ega kasutata; siiski on oluline piirata võimalikke
allesjäänud kasutusalasid ja hoida ära polüklooritud naftaleenide
kasutuselevõtt tulevikus. –
Polüklooritud naftaleenid tekivad tahtmatult kõrge
temperatuuriga tööstusprotsesside käigus (eriti jäätmete põletamise käigus,
kuid ka muude selliste protsesside käigus, mis põhjustavad teadaolevalt
polüklorodibensodioksiinide ja polüklorodibensofuraanide teket).
Polüklorodibensodioksiinide ja polüklorodibensofuraanide heite vähendamiseks
rakendatavad meetmed vähendavad ka polüklooritud naftaleenide heidet.
Polüklooritud naftaleenide seirega võivad kaasneda lisakulud. –
Puudub ülevaade jäätmehoidlates ja vanade seadmete
ladustuspaikades tekkivast polüklooritud naftaleenide heitkogusest.
Polüklooritud bifenüülide puhul rakendatavad meetmed vähendavad ka
ladustuspaikades tekkivat polüklooritud naftaleenide heidet. Komitee otsustas oma üheksandal istungil 2013.
aasta oktoobris, et soovitab kanda polüklooritud naftaleenid konventsiooni A ja
C lisasse ilma eranditeta. Oma kümnendal istungil 2014. aasta oktoobris
võttis komitee vastu riskijuhtimise hinnangu pentaklorofenooli, selle soolade
ja estrite kohta. Riskijuhtimise hinnangu tulemusena tehti muu hulgas järgmised
järeldused. –
Pentaklorofenooli, selle soolade ja estrite
tootmine peab olema piiratud; ainukeseks erandiks on kasutamine elektripostide
ja nende risttalade tööstuslikuks töötlemiseks puidukaitsevahendiga. Komitee otsustas oma kümnendal istungil 2014.
aasta oktoobris, et soovitab kanda pentaklorofenooli, selle soolad ja estrid
konventsiooni A lisasse koos konkreetse erandiga elektripostide ja nende
risttalade puhul kasutatava pentaklorofenooli, selle soolade ja estrite
tootmiseks ja kasutamiseks. Vastavalt konventsiooni artikli 8 lõikele 9
esitas komitee kõnealused soovitused konventsiooniosaliste konverentsile
arutamiseks 2015. aasta mais toimuval istungil. Komitee võttis vastu ka soovitused
alternatiivide kohta perfluorooktaansulfoonhappe kasutamisele avatud
kasutusviiside puhul. Nüüdseks on olemas teave perfluorooktaansulfoonhappe
ohutumate alternatiivide tõhususe ja kaubanduses kättesaadavuse kohta. Neid
alternatiive võib kasutada järgmisel otstarbel: vaipades, nahas ja rõivastes,
tekstiilis ja pehmes mööblis, pinnakattevahendites ja nende lisaainetes,
(sisserändavate) punaste tulisipelgate ja termiitide tõrjevahendites ning Atta
spp. ja Acromyrmex spp. aedniksipelgate tõrjes kasutatava putukasöödana.
Samuti soovitab komitee konventsiooniosalistel piirata praegu konkreetse
erandina lubatud perfluorooktaansulfoonhappe kasutust kõvasulamiga katmisel
nii, et seda kasutataks üksnes suletud ahelaga süsteemide puhul.
Viimatinimetatud otstarve on lubatud konventsiooni alusel „aktsepteeritava
otstarbena”. Heksaklorobutadieen ja ELi õigus Heksaklorobutadieen on veepoliitika
raamdirektiivis (2000/60/EÜ)[5]
määratletud prioriteetse ohtliku ainena. Lisaks on heksaklorobutadieen kantud
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni
püsivate orgaaniliste saasteainete protokolli ning seega peavad
konventsiooniosalised lõpetama selle tootmise ja kasutamise. Komisjoni 19.
juuni 2012. aasta määrusega (EL) nr 519/2012, millega muudetakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste
saasteainete kohta) I lisa,[6]
kohaldatakse keeldu ELi õiguses. Siiski tuleb endiselt tegeleda jäätmetest ja
saastunud maast tulenevate probleemidega ning kaaluda meetmeid aine uuesti
kasutuselevõtmise ärahoidmiseks. Kuigi heksaklorobutadieeni tootmine Euroopas
on lõppenud, võib see tahtmatult tekkida teatava tööstusliku tegevuse
tagajärjel. Tööstusheidete direktiivi (2010/75/EL[7]) piirnormide järgimisel
tuleb sellise tegevuse puhul rakendada parimat võimalikku tehnikat, et vältida
ja vähendada heidet ning selle mõju keskkonnale tervikuna. Tööstuskäitise
käitamiseks on vaja saada luba liikmesriigi pädevalt asutuselt. Kõnealune luba
peab sisaldama tööstusheidete direktiivi II lisas loetletud saasteainete heite
piirnorme ja muude selliste saasteainete piirnorme, mida asjaomane käitis
tõenäoliselt väljutab keskkonda suurtes kogustes, võttes arvesse nende laadi ja
nende võimet saastust ühest keskkonnaelemendist teise üle kanda. Polüklooritud naftaleenid ja ELi õigus Polüklooritud naftaleenid on kantud ÜRO
Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni püsivate
orgaaniliste saasteainete protokolli ning seega peavad konventsiooniosalised
lõpetama selle tootmise ja kasutamise. Komisjoni määrusest (EL)
nr 519/2012 tulenevalt on polüklooritud naftaleenide tootmine ja
kasutamine ELis keelatud. Praegu peetakse polüklooritud naftaleenide kõige
märkimisväärsemaks allikaks juhuslikku teket põlemisprotsessi tulemusena
(eelkõige jäätmete põletamise tulemusena). Kuigi polüklooritud naftaleenide tootmine
Euroopas on lõppenud, võivad need tahtmatult tekkida teatava tööstusliku
tegevuse tagajärjel. Tööstusheidete direktiivi (2010/75/EL) piirnormide
järgimisel tuleb sellise tegevuse puhul kohustuslikus korras rakendada parimat
võimalikku tehnikat, et vältida ja vähendada heidet ning selle mõju keskkonnale
tervikuna. Tööstuskäitise käitamiseks on vaja saada luba liikmesriigi pädevalt
asutuselt. Kõnealune luba peab sisaldama tööstusheidete direktiivi II lisas
loetletud saasteainete heite piirnorme ja muude selliste saasteainete
piirnorme, mida asjaomane käitis tõenäoliselt väljutab keskkonda suurtes
kogustes, võttes arvesse nende laadi ja nende võimet saastust ühest
keskkonnaelemendist teise üle kanda. Pentaklorofenool
ja ELi õigus Pentaklorofenooli kui aine või kui muude
ainete või valmististe koostisosa, mille kontsentratsioon on vähemalt 0,1 %
massist, turule laskmine on määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH)[8] XVII lisa 22. kande
kohaselt piiratud. Lisaks on pentaklorofenooli turule laskmine ja kasutamine
taimekaitsevahendina või biotsiidina keelatud vastavalt määruse (EÜ)
nr 1107/2009[9]
ja määruse (EL) nr 528/2012[10]
kohaselt. Konventsiooniosaliste seitsmenda konverentsi
järel võetavad meetmed Stockholmi konventsiooni A, B ja/või C lisas
loetletud ained tuleb lisada ka püsivate orgaaniliste saasteainete määrusesse,
millega tagatakse, et õigusakti rakendamine ELis vastab ELi rahvusvahelistele
kohustustele[11]. Heksaklorobutadieen ja polüklooritud
naftaleenid kanti püsivate orgaaniliste saasteainete määruse I lisasse 2012.
aastal. Stockholmi konventsiooni C lisasse kandmiseks on vaja, et aine kantaks
ka III lisasse. Kui pentaklorofenool on kantud Stockholmi
konventsiooni A lisasse, tuleb see kanda ka püsivate orgaaniliste
saasteainete määruse I lisasse. Kuna sellest tulenevalt muutub tarbetuks ainet
käsitlev kanne REACH-määruse XVII lisas, siis algatatakse menetlus kõnealuse
kande lisast väljajätmiseks. Perfluorooktaansulfoonhape ja ELi õigus Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi
neljandal istungil, mis toimus 2009. aasta mais, lepiti kokku, et konventsiooni
B lisasse kantakse perfluorooktaansulfonaat ja selle derivaadid, koos mitme
konkreetse erandi ja lubatava otstarbega. ELi rakendusõigusakt on piiravam kui
Stockholmi konventsioon, kuna selles ei ole erandeid ja lubatavaid otstarbeid,
mis olid ELis keelatud juba REACH-määrusega. Selline lahendus põhineb läbival
põhimõttel, mille kohaselt ei langetata ELi keskkonnakaitse taset. Uute püsivate orgaaniliste saasteainete
lisamise ja konventsiooni lisade muutmise kord Konventsiooni artikli 8 kohaselt võivad
konventsiooniosalised esitada sekretariaadile ettepaneku kemikaali kandmiseks
A, B ja/või C lisasse. Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee
(edaspidi „komitee”) vaatab ettepaneku läbi. Kui läbivaatamisel leitakse, et kemikaalil on
selle kauglevi tõttu keskkonnas inimeste tervisele ja/või keskkonnale
tõenäoliselt oluline kahjulik mõju, millest tulenevalt on õigustatud
ülemaailmsed meetmed, jätkatakse ettepaneku menetlemist ning koostatakse
riskijuhtimise hinnang, mis sisaldab võimalike piiramismeetmete analüüsi. Selle
põhjal esitab komitee soovituse, kas konventsiooniosaliste konverents peaks
kaaluma kemikaali kandmist A, B ja/või C lisasse. Lõpliku otsuse teeb
konventsiooniosaliste konverents. ELi jaoks jõustuvad A, B ja/või C lisa
muudatused ühe aasta möödumisel hoiulevõtja teate edastamisest lisa muudatuste
vastuvõtmise kohta konventsiooniosaliste konverentsi poolt. Komitee soovitused ja ELi õigus Kui konventsiooniosaliste konverents 2015.
aasta mais komitee soovitust järgib, toob see kaasa polüklooritud naftaleenide,
heksaklorobutadieeni ja pentaklorofenooli tootmise, turule laskmise ja
kasutamise rahvusvahelise keelustamise, v.a pentaklorofenooli tootmine ja
kasutamine elektripostide ja nende risttalade töötlemiseks. Heksaklorobutadieeni ja polüklooritud
naftaleenide kandmiseks konventsiooni A ja C lisasse ning pentaklorofenooli
kandmiseks konventsiooni A lisasse on vaja püsivate orgaaniliste saasteainete
määrust muuta. Vastavalt määruse artikli 14 lõikele 1 saab uute ainete
konventsiooni lisamise korral muuta määruse lisasid vastavalt otsuse
1999/468/EÜ[12]
artiklis 5a kehtestatud tavapärastele komiteemenetlustele, võttes arvesse
määruse (EL) nr 182/2011[13]
artikleid 10 ja 11. Perfluorooktaansulfonaadi ja selle derivaatide
puhul ei mõjuta komitee otsuses loetletud konkreetsete erandite tühistamine ELi
õigust, sest asjaomaseid erandeid ei ole püsivaid orgaanilisi saasteaineid
käsitlevates määrustes rakendatud või need on juba aegunud. Ainus erand sellest
on perfluorooktaansulfonaadi kasutamise lubamine kõvasulamiga katmisel avatud
süsteemides, milleks on püsivate orgaaniliste saasteainete määruse alusel
praegu tehtud erand kasutamiseks märgavate toimeainetena kontrollitud
galvaanilise katmise süsteemides. See püsivate orgaaniliste saasteainete
määrusest tehtud erand on siiski lubatud vaid 26. augustini 2015. ELi seisukoht Eespool nimetatut silmas pidades peaks Euroopa
Liit toetama Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal konverentsil
heksaklorobutadieeni ja polüklooritud naftaleenide kandmist konventsiooni A ja
C lisasse ning pentaklorofenooli kandmist konventsiooni A lisasse. Kuna ELis
juba kehtivad pentaklorofenooliga seotud piirangud, ei ole vajalik kehtestada
konkreetset erandit elektripostide ja nende risttalade puhul kasutatava
pentaklorofenooli tootmiseks ja kasutamiseks, kuid üldise kompromissi osana on
see vastuvõetav. Lisaks peaks Euroopa Liit toetama perfluorooktaansulfonaadi ja
selle derivaatide asjaomaste konkreetsete erandite ja lubatavate otstarvete
väljajätmist, sealhulgas kontrollitud galvaanilise katmise süsteemides
märgavate toimeainetena kasutamist võimaldava erandi väljajätmist, sest erandi
väljajätmine jõustub alles pärast ELi erandi aegumist 2015. aasta augustis. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGUTE TULEMUSED Kuna polüklooritud naftaleenid ja
heksaklorobutadieen on juba kantud püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva
määruse (EÜ) nr 850/2004 loetellu, siis ei peeta täiendavaid
konsultatsioone vajalikuks. Kuna pentaklorofenooli turule laskmine ja
kasutamine on vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) XVII lisas
sätestatud loetelule ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja määruse (EL) nr 528/2012
kohasele heakskiitmata jätmisele juba ELis keelatud, siis ei peeta samuti
täiendavaid konsultatsioone vajalikuks. Kõikide kõnealuste ainete kohta on
komitee hindamismenetluse käigus pidanud kogu maailma sidusrühmadega avatud
konsultatsioone ning samuti on sidusrühmadel võimaldatud osaleda komitee
aruteludel. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepanek kujutab endast Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 ja artikli 218 lõike 9 kohast nõukogu
otsust, millega kehtestatakse seisukoht, mis võetakse ELi nimel püsivate
orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal
konverentsil konventsiooni A, B ja C lisa muutmise ettepanekute suhtes. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218
lõige 9 on asjakohane õiguslik alus, kuna õigusakt, mille vastuvõtmist
taotletakse konventsiooniosaliste seitsmendal konverentsil, on Stockholmi
konventsiooni lisa muutmise otsus, millel on õiguslikud tagajärjed. 2015/0069 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu
nimel püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste
seitsmendal konverentsil võetav seisukoht seoses konventsiooni A, B ja C lisa
muutmise ettepanekutega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 191 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9, ning arvestades järgmist: (1) 14. oktoobril 2004 kiideti
Euroopa Ühenduse nimel nõukogu otsusega 2006/507/EÜ[14] heaks püsivate
orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon”). (2) Euroopa Liit on rakendanud
konventsioonist tulenevad kohustused Euroopa Liidu õiguses Euroopa Parlamendi
ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004[15]. (3) Liit peab väga tähtsaks
vajadust täiendada järk-järgult konventsiooni A, B ja/või C lisa uute ainetega,
mis vastavad püsivateks orgaanilisteks saasteaineteks klassifitseerimise
kriteeriumidele, võttes arvesse ettevaatuspõhimõtet, et täita konventsiooni
eesmärki ja 2002. aastal Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu
tippkohtumisel valitsuste võetud kohustust vähendada 2020. aastaks
maksimaalselt kemikaalide kahjulikke mõjusid. (4) Vastavalt konventsiooni
artiklile 22 võib konventsiooniosaliste konverents võtta vastu otsuseid,
millega muudetakse konventsiooni A, B ja C lisa. Need otsused jõustuvad ühe
aasta möödumisel hoiulevõtja teate edastamisest muudatuse vastuvõtmise kohta,
välja arvatud nende konventsiooniosaliste (edaspidi „osalised”) puhul, kes on
otsustanud muudatust mitte vastu võtta. (5) Pärast liidu 2011. aastal
esitatud taotlust pentaklorofenooli lisamiseks[16]
on konventsiooni alusel loodud püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise
komitee (edaspidi „komitee”) lõpetanud pentaklorofenooli hindamise. Komitee
leidis, et pentaklorofenool vastab konventsiooni A lisasse kandmise
kriteeriumidele. Osaliste seitsmendal konverentsil tehakse eeldatavasti otsus
pentaklorofenooli kandmise kohta konventsiooni A lisasse. (6) Pentaklorofenooli
turulelaskmine ja kasutamine on keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
(EÜ) nr 1907/2006 (REACH)[17]
XVII lisa 22. kandega. Pentaklorofenooli turulelaskmine ja kasutamine
taimekaitsevahendina või biotsiidina on keelatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja
nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009[18]
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012[19] kohaselt. Kuna
pentaklorofenool levib keskkonnas kaugele, oleks ELi elanike jaoks selle aine
järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine kogu maailmas kasulikum kui selle
keelustamine ELis. (7) Komitee soovitab kanda
pentaklorofenooli konventsiooni A lisasse koos konkreetse erandiga
elektripostide ja nende risttalade puhul kasutatava pentaklorofenooli
tootmiseks ja kasutamiseks. Liit ei vaja kõnealust konkreetset erandit, kuid
peaks selle lisamisega konventsiooniosaliste seitsmenda konverentsi raames
nõustuma, kui see on vajalik pentaklorofenooli loetellu kandmise tagamiseks. (8) Pärast liidult 2011. aastal
klooritud naftaleene käsitleva taotluse saamist leidis komitee, et
polüklooritud naftaleenid vastavad konventsiooni A ja C lisasse kandmise
kriteeriumidele. Konventsiooniosaliste seitsmendal konverentsil tehakse
eeldatavasti otsus polüklooritud naftaleenide kandmise kohta konventsiooni
A ja C lisasse. (9) Kuigi polüklooritud
naftaleenide tootmist Euroopas ei toimu, võivad need tekkida tahtmatult,
eelkõige põlemise (peamiselt prügi põletamise) tagajärjel. Selliseid tegevusi
hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL,[20] millega on ette nähtud
teatavate heiteohjemeetmete rakendamine. (10) Polüklooritud naftaleenide
turule laskmine ja kasutamine on liidus keelatud vastavalt määrusele (EÜ)
nr 850/2004, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 519/2012[21]. Kuna polüklooritud
naftaleenid levivad keskkonnas kaugele, oleks ELi elanike jaoks nende ainete
järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine kogu maailmas kasulikum kui nende määruse
(EÜ) nr 850/2004 kohane keelustamine liidus. (11) Pärast liidult 2011. aastal
heksaklorobutadieeni käsitleva taotluse saamist leidis komitee, et
heksaklorobutadieen vastab konventsiooni A ja C lisasse kandmise
kriteeriumidele. Konventsiooniosaliste seitsmendal konverentsil tehakse
eeldatavasti otsus heksaklorobutadieeni kandmise kohta konventsiooni A ja
C lisasse. (12) Heksaklorobutadieeni tootmine
Euroopas on lõppenud, kuid see võib tahtmatult tekkida teatava tööstusliku
tegevuse tagajärjel. Selliseid tegevusi hõlmab direktiiv 2010/75/EL, millega on
ette nähtud teatavate heiteohjemeetmete rakendamine. (13) Heksaklorobutadieeni turulelaskmine
ja kasutamine on liidus keelatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 850/2004,
mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 519/2012. Kuna
heksaklorobutadieen levib keskkonnas kaugele, oleks ELi elanike jaoks selle
aine järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine kogu maailmas kasulikum kui aine
määruse (EÜ) nr 850/2004 kohane keelustamine liidus. (14) Perfluorooktaansulfoonhape ja
selle derivaadid (PFOS) on juba kantud konventsiooni A lisasse koos mitme
konkreetse erandiga. Pärast kõnealuste erandite läbivaatamist soovitab komitee
osalistel lõpetada perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide kasutamise
vaipades, nahas ja rõivastes, tekstiilis ja pehmes mööblis,
pinnakattevahendites ja nende lisaainetes ning (sisserändavate) punaste
tulisipelgate ja termiitide tõrjevahendites. Samuti innustab komitee
konventsiooniosalisi piirama konkreetse erandina lubatud
perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide kasutamist kõvasulamiga
katmisel ning jätkata nende ainete kasutamist vaid suletud ahelaga süsteemides,
mis on praegu lubatud konventsiooni alusel aktsepteeritava otstarbena. Lisaks
innustab komitee konventsiooniosalisi lõpetama perfluorooktaansulfoonhappe ja
selle derivaatide kasutamise Atta spp. ja Acromyrmex spp.
aedniksipelgate tõrjes kasutatava putukasöödana, mis on praegu lubatud
konventsiooni alusel aktsepteeritava otstarbena. (15) Liit peaks toetama
perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide suhtes kohaldatavate
„konkreetsete erandite” ja „aktsepteeritavate otstarvete” väljajätmist
vastavalt komitee tehtud ettepanekule, sealhulgas kontrollitud galvaanilise
katmise süsteemides märgavate toimeainetena kasutamist võimaldava ning 26.
augustil 2015. aastal aeguva erandi väljajätmist, mida on liidus kohaldatud
määrusega (EÜ) nr 850/2004, mida on muudetud määrusega (EL)
nr 757/2010[22], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Püsivate
orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal
konverentsil on liidu seisukoht kooskõlas püsivate orgaaniliste saasteainete
hindamise komitee soovitustega,[23]
et toetatakse: –
pentaklorofenooli[24]
kandmist konventsiooni A lisasse. Vajaduse korral võib liit kiita heaks
konkreetse erandi, mis käsitleb elektripostide ja nende risttalade puhul
kasutatava pentaklorofenooli tootmist ja kasutamist; –
polüklooritud naftaleenide[25] kandmist konventsiooni
A ja C lisasse ilma eranditeta; –
heksaklorobutadieeni kandmist konventsiooni A ja C
lisasse ilma eranditeta; –
järgmiste erandite ja lubatavate otstarvete
tühistamist kandest perfluorooktaansulfoonhappe ja selle derivaatide kohta
konventsiooni B lisas: kasutamine vaipades, nahas ja rõivastes, tekstiilis ja
pehmes mööblis, pinnakattevahendites ja nende lisaainetes, (sisserändavate)
punaste tulisipelgate ja termiitide tõrjumise vahendites ning putukasöödana Atta
spp. ja Acromyrmex spp. aedniksipelgate tõrjes; –
perfluorooktaansulfoonhappe kõvasulamiga katmisel
kasutamist käsitleva konkreetse erandi väljajätmist, välja arvatud erand, mis
käsitleb selle kasutamist vaid suletud ahelaga süsteemides, mis on
konventsioonis loetletud aktsepteeritava otstarbena. Stockholmi konventsiooni osaliste seitsmendal
konverentsil toimuvatest arengutest lähtuvalt võivad liidu esindajad
konverentsil anda kohapeal kooskõlastamise järel heakskiidu käesoleva seisukoha
täpsustamiseks ilma nõukogu täiendava otsuseta. Artikkel 2 Käesolev otsus
jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Konventsiooni ei ole veel ratifitseerinud kaks ELi liikmesriiki (Itaalia ja Malta). [3] ELT L 209, 31.7.2006, lk 1. [4] ELT L 158, 30.4.2004, lk 7. [5] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. [6] ELT L 159, 20.6.2012, lk 1. [7] ELT L 334, 17.12.2010, lk 17. [8] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. [9] ELT L 309, 24.11.2009, lk 1. [10] ELT L 167, 27.6.2012, lk 1. [11] Sama kehtib ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni püsivate
orgaaniliste saasteainete protokolli I, II ja/või III lisasse kantavate ainete
kohta. [12] Nõukogu otsus 1999/468/EÜ, 28. juuni 1999, millega
kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT
L 184, 17.7.1999, lk 23). [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16.
veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13). [14] Nõukogu otsus 2006/507/EÜ, 14. oktoober 2004, mis käsitleb
püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa
Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1). [15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29.
aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse
direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7). [16] Taotlus UNEP/POPS/POPRC-7/4. [17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006,
18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist,
autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa
Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks
nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti
nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ,
93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1). [18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009,
21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide
79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009,
lk 1). [19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012, 22.
mai 2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja
kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1). [20] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL, 24.
november 2010, tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)
(ELT L 334, 17.12.2010, lk 17). [21] Komisjoni määrus (EL) nr 519/2012, 19. juuni 2012,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004
(püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I lisa (ELT L 159,
20.6.2012, lk 1). [22] Komisjoni määrus (EÜ) nr 757/2010, 24. august 2010,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004
(püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) I ja III lisa (ELT L 223, 25.8.2010,
lk 29). [23] Otsused POPRC-10/1, POPRC-9/1 ja POPRC-9/2. [24] Pentaklorofenool, selle soolad ja estrid. [25] Diklooritud naftaleenid, triklooritud naftaleenid,
tetraklooritud naftaleenid, pentaklooritud naftaleenid heksaklooritud
naftaleenid, heptaklooritud naftaleenid ja oktaklooritud naftaleenid eraldi või
klooritud naftaleenide koostisainena.