EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0221
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF IMPACT ASSESSMENT accompanying the document RECOMMENDATION ON ACCESS TO AND PRESERVATION OF SCIENTIFIC INFORMATION
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE, lisatud dokumendile: SOOVITUS TEADUSINFO KÄTTESAADAVUSE JA SÄILITAMISE KOHTA
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE, lisatud dokumendile: SOOVITUS TEADUSINFO KÄTTESAADAVUSE JA SÄILITAMISE KOHTA
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE, lisatud dokumendile: SOOVITUS TEADUSINFO KÄTTESAADAVUSE JA SÄILITAMISE KOHTA
SISUKORD 1........... Reguleerimisala ja taust................................................................................................... 2 1.1........ Reguleerimisala............................................................................................................... 2 1.2........ Taust.............................................................................................................................. 2 2........... Probleemi määratlus........................................................................................................ 3 3........... ELi meetmete alus, ELi
lisandväärtus ja subsidiaarsus....................................................... 4 4........... Poliitika eesmärgid.......................................................................................................... 4 5........... Poliitikavõimalused......................................................................................................... 5 6........... Poliitikavõimaluste ja nende mõju
võrdlus........................................................................ 6 7........... Järelevalve ja hindamine.................................................................................................. 7 1. Reguleerimisala ja
taust 1.1. Reguleerimisala Käesolevas mõjuhinnangus uuritakse, kas akadeemilise
kirjastamissüsteemi praegusi arenguid arvestades oleks vaja rohkem teha ELi
tasandil, et parandada teadusuuringute tulemuslikkust ja edendada innovatiivset
liitu, kes on ülemaailmne teadusliider. Mõjuhinnangus uuritakse poliitikavõimalusi,
mis on seotud ELi edasiste meetmetega teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise
parandamiseks digitaalajastul, eelkõige komisjoni selleteemalise soovituse mõju
liikmesriikidele. 1.2. Taust Teadmised
ja innovatsioon annavad konkurentsieelise, nagu rõhutati teatises „Euroopa
2020”[1].
Struktuuriliselt madalat kasvu Euroopas võib püüda lahendada sellega, et
luuakse innovatsiooni jaoks optimaalsed tingimused. Selleks et muutuda üha
konkurentsivõimelisemaks teadmispõhiseks majanduseks, tuleb Euroopal mitte
üksnes suurendada teadmiste tootmist, vaid soosida ka riiklikult rahastatud
teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmete levitamist ja jagamist. Digitaalajastu
saabudes näeb teadusringkond suuremaid võimalusi teadustöö tulemuste
elektrooniliseks levitamiseks. Üks selline võimalus on avatud juurdepääs.
Avatud juurdepääs võimaldab pakkuda tasuta võrgujuurdepääsu teadmistele, mis
esinevad teaduslike väljaannete, andmete, monograafiate ja seotud materjali
kujul, ning nende teadmiste taaskasutamise võimalust. Teadusinfo
kättesaadavust ja säilitamist käsitlevat poliitikat hakkas komisjon välja
töötama poliitikaarengute põhjal, mille alguspunktiks oli komisjoni poolt 2007.
aasta veebruaris vastu võetud teatis teadusinfo kohta digitaalajastul[2]. Sellele järgnesid
2007. aasta novembris nõukogu järeldused,[3] milles esitati
liikmesriikide poolt võetavate meetmete kogum. Kõnealustes järeldustes kutsuti
komisjoni üles katsetama avatud juurdepääsu teadusväljaannetele selliste
projektide puhul, mida rahastatakse ELi teadusuuringute raamprogrammide
vahenditest; selle tulemusel käivitati 2008. aasta augustis osana seitsmendast
raamprogrammist avatud juurdepääsu katseprojekt. Märtsis
2009 võeti vastu komisjoni teatis e-teaduse IKT-infrastruktuuride kohta[4]. Sellele järgnesid
detsembris 2009 nõukogu järeldused,[5]
milles kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles jätkama juurdepääsu laiendamist
ja tagama ühtlase lähenemise andmete kättesaadavusele ja hooldamisele. 2010.
aastal võttis komisjon strateegiaga „Euroopa 2020” seoses vastu juhtalgatused
„Innovatiivne liit”[6]
ja „Digitaalarengu tegevuskava”[7].
Mõlemas teatises osutatakse avatud juurdepääsule kui vahendile strateegia
„Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. Antakse teada, et avatud juurdepääsu
laiendatakse riiklikult rahastatud teadustöö tulemustele, eriti hakkab see
üldreeglina kehtima projektide puhul, mida rahastatakse ELi teadusuuringute
raamprogrammide vahenditest. 30. novembril 2011 võttis komisjon vastu
raamprogrammi Horisont 2020 ettepaneku[8].
Alates 2014. aastast on Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine
liidetud ühtsesse raamistikku. On tehtud ettepanek muuta avatud juurdepääs
teadustegevuse tulemuste levitamise aluspõhimõtteks. Järgmine
strateegiline poliitikateema on Euroopa teadusruumi väljakujundamine ja
rakendamine. Euroopa teadusruum kätkeb endas kõiki Euroopa selliseid teadus- ja
arendusmeetmeid, programme ja poliitikasuundi, millel on riikidevaheline
perspektiiv. Eesmärgiks on pakkuda juurdepääsu kogu Euroopat hõlmavale avatud
teadmis- ja tehnoloogiaruumile, kus on täielikult ära kasutatud riikidevaheline
sünergia ja üksteise täiendamine. Selles kontekstis on teadusinfo
kättesaadavuse ja säilitamisega seotud küsimused eriti asjakohased. Sellisel
poliitilisel taustal võtab komisjon vastu uue teatise „Teadusinfo paremini
kättesaadavaks – rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest
teadustegevusse”. Kõnealuses teatises tehakse
kokkuvõte 2007. aastast peale toimunud arengust ja tuuakse välja valdkonnad,
kus liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma edasisi meetmeid. Teatisele
lisatakse komisjoni soovitus liikmesriikidele, milles soovitatakse konkreetseid
meetmeid teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise valdkonnas. 2. Probleemi määratlus Akadeemilisel levitamissüsteemil on rida
probleeme, mis takistavad soovitud poliitikatulemuse saavutamist, st pakkuda
teadlastele Euroopa teadusruumis integreeritud praktika ja taristute süsteemi,
mis võimaldaks lihtsat ja avatud juurdepääsu teadustulemustele ning nende
kasutamist ja taaskasutamist. Need probleemid on järgmised. (a)
Alaoptimaalne juurdepääs teadusväljaannetele Ajakirjade tellimise hinnad on tõusnud
kõrgemale inflatsioonitasemest ja jätkavad tõusmist. See avaldab survet
raamatukogudele ja raskendab juurdepääsu riiklikult rahastatud teadustöö
tulemustele. Juurdepääs teadusajakirjade sisule ja
võimalused teadusinfot kasutada ja taaskasutada jäävad piiratuks nii teadlaste,
tööstusharude (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) ning laiema
avalikkuse jaoks. Hulk aastaid on teadusringkonnad kutsunud üles
looma avatud juurdepääsu riiklikult rahastatud teadustöö tulemustele, eelkõige
vastastikuse eksperdihinnangu saanud väljaannetele. Avatud juurdepääs
teadusväljaannetele võib esineda kahel kujul. ·
Artikli avaldamise kulusid ei kaeta tellimustega,
vaid selle maksavad kinni autorid (praktikas neid rahastavad asutused või
ülikoolid) enne avaldamist, ning seetõttu on artikkel kohe kõikidele tasuta
kättesaadav (kuldne avatud juurdepääs). ·
Vastastikuse eksperdihinnangu läbinud väljaande
tekst arhiveeritakse repositooriumis, et seda saaks kõikidele tasuta
kättesaadavaks teha, tavaliselt pärast kinnipidamist, mille jooksul
teaduskirjastaja saab oma kulud tagasi ja investeeringu kaetud (roheline avatud
juurdepääs). (b)
Alaoptimaalne juurdepääs uurimisandmetele Praegu ei ole riiklikult rahastatud
teadustööst saadud uurimisandmed süstemaatiliselt teistele tuginemiseks
kättesaadavad. Probleem on osaliselt selles, et
uurimisprotsessi eri etappides luuakse paljudesse eri liikidesse ja
kategooriatesse kuuluvaid andmeid. Samuti ei ole ette nähtud karjääriga seotud
preemiaid ega tunnustust andmete jagamise eest. Lisaks sellele ei ole
teadlastel veel taristuid, et leida, kätte saada, kasutada ja taaskasutada
andmeid usaldusväärsel viisil. (c)
Teadusandmeid tuleb kogu aeg juurde, mistõttu on
vajalik teadusinfo pikaajaline säilitamine Juba algselt digitaalkujul olevate materjalide
teke ja tohutute andmehulkade loomine on tekitanud uusi raskusi teadusinfo
pikaajalisel säilitamisel. Andmete säilitamiseks võtavad meetmeid väga vähesed
teadustegevust rahastavad organisatsioonid ja akadeemilised asutused. Puudub
vastav rahastus ja organisatsioonimudel. Varasemal ajal on kirjastajad teinud
pingutusi info digiteerimiseks, aga teadusinfo pikaajaline säilitamine peaks
olema avaliku sektori ülesanne. Ei saa lubada, et säilitamine sõltub äriühingu
elutsüklist[9].
Sidusrühmadeks on teadlased, äriühingud (sh VKEd), teaduskirjastajad
(tulundusühingud ja mittetulundusühingud), (riikide või piirkondade)
valitsused, akadeemilised asutused (sh nende raamatukogud) ja kodanikud. 3. ELi meetmete alus, ELi
lisandväärtus ja subsidiaarsus Teadusinfo
valdkonnas võetavad poliitikameetmed on juba loomu poolest piiriülesed ja
rahvusvahelised, sest teadus on ülemaailmne püüd. Kõikides liikmesriikides on
algatusi teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise lihtsustamiseks ja
laiendamiseks, kuid algatuste maht ja kese võivad erineda ja olla isegi sama
riigi piires teataval määral killustatud[10]. Paljude algatuste
tulemusel on Euroopa teadlastele, investoritele ja kodanikele suunatud
poliitikameetmed dubleeritud. 2007. aastast peale on komisjon pidanud oluliseks
julgustada liikmesriike pidevalt infot vahetama ja koostööd tegema. E-taristu arenemine on edenenud ebaühtlaselt. Teaduslikke
tulemusi käsitlev poliitika tuleb kooskõlla viia teiste poliitikavaldkondadega,
mis on seotud Euroopa teadusruumi elluviimisega ja ELi laiemate majandusarengu
sihtidega. Sellist kooskõlastamist saab tõhusalt korraldada üksnes ELi
tasandil. Kuna
avaliku sektori osatähtsus teadus- ja arendustegevuse rahastamisel on suur
(35 % investeeringutest), on tal ka suurem sõnaõigus kaasa rääkida, kuidas
teadustulemusi peaks levitama, et stimuleerida majanduskasvu ja tuua
ühiskonnale üldist kasu. 4. Poliitika eesmärgid Eelistatud poliitikavõimalusel peaksid olema
järgmised üldised, konkreetsed ja tegevuseesmärgid. Üldine
eesmärk: ·
toetada rohkem innovatsiooni ja anda hoogu
majanduskasvule teadusinfo kättesaamise, kasutamise ja taaskasutamise
tingimuste parandamise ja Euroopa teadusruumi arenguvõimaluste loomise teel. Konkreetsed
eesmärgid: ·
luua avatud tasuta võrgujuurdepääs
teadusväljaannetele võimalikult kiiresti ja laialdaselt; ·
luua avatud tasuta võrgujuurdepääs
uurimisandmetele; ·
säilitada teadusinfot tulevastele põlvedele; ·
pakkuda juurdepääsu teadusinfole kõikides
liikmesriikides. Tegevuseesmärgid: ·
stimuleerida teadusväljaannetele avatud juurdepääsu
poliitika rakendamist liikmesriikides, millega suurendataks avaliku sektori
vahenditest rahastatavast teadustegevusest saadud avatud juurdepääsuga
väljaannete arvu, suurendataks avatud juurdepääsu mandaatide arvu ja
parandataks kuldse avatud juurdepääsu rahastamistingimusi; ·
stimuleerida sellise andmetele avatud juurdepääsu
poliitika rakendamist liikmesriikides, millega nõutaks avaliku sektori
rahastatud teadustegevusest saadud uurimisandmete hoidmist e-taristus ja
toetataks digitaalsete e-taristute loomist ja hooldamist; ·
toetada digitaalsete e-taristute loomist ja
hooldamist, et säilitada teadusinfot ja edendada juba algselt digitaalkujul
oleva teadusinfo tõhusaid hoiusüsteeme; ·
tagada e-taristute vaheline täielik
koostalitusvõime ELis ja sellest väljaspool, edendada ühendatud juurdepääsu
teadussisule ja soodustada poliitikavaldkondade kooskõlastamist, parimate
tavade vahetamist ja sidusrühmade dialoogi Euroopa tasandil. 5. Poliitikavõimalused Aruandes on üksikasjalikult kujundatud ja
hinnatud järgmisi poliitikavõimalusi. (1)
ELi kehtivate meetmete katkestamine Selle võimaluse valimisel heidetaks kõrvale kõik
mittesiduvad meetmed, sealhulgas kõik rakendusmeetmed, mis praegu sisalduvad
nõukogu järeldustes teadusinfo kohta digitaalajastul. EL ei tegeleks
probleemidega ega toetaks enam teadusinfo suurema kättesaadavuse poole
liikumise protsessi taristute, projektide ja poliitikameetmete võtmise
rahastajana või kaasrahastajana. (2)
Poliitika ei muutu (jäädakse endise olukorra
juurde) Selle võimaluse valimisel jääks praegune olukord
muutumatuks. Teadusinfo kättesaadavus ja säilitamine rajaneks jätkuvalt
kehtival õigusraamistikul (kus see on olemas) ja poliitika sõltuks edaspidigi
riikide algatustest, mis on riigiti erinevad ja vastuolulised. (3)
Poliitikaraamistiku rakendamine mittesiduva
õigusaktiga Selle võimaluse valimisel määratletaks
poliitikaraamistik, mille rakendamist soovitatakse liikmesriikidele esitatava
soovituse ja sellele lisatud komisjoni teatise kaudu. Kõnealuse
poliitikaraamistiku abil saaksid liikmesriigid välja töötada ja rakendada
teadusinfo (teadusartiklid ja uurimisandmed) kättesaadavuse ja säilitamise
poliitikat. Selle võimalusega seataks konkreetsed eesmärgid ja jäetaks
liikmesriikide asjaomaste osaliste teha otsused, milline poliitika kõige
paremini sobib nii liikmesriigile kui ka igale akadeemilisele distsipliinile.
Kui mandaat antakse isearhiveerimise võimalusele (roheline avatud juurdepääs),
siis ei tohiks kinnipidamise ajavahemik olla pikem kui 12 kuud sotsiaal- ja
humanitaarteadustes ja 6 kuud kõikidel teistel aladel. Sotsiaal- ja
humanitaarteaduste pikemat kinnipidamisperioodi põhjendatakse nimetatud
distsipliinide väljaannete pikema poolestusajaga võrreldes reaalteaduste,
tehnika ja meditsiinivaldkonnaga. Selle võimalusega esitataks üleskutse anda
avatud juurdepääsu mandaadid nii väljaannete kui ka uurimisandmete suhtes ning
digitaalsete e-taristute (repositooriumide) loomiseks (kui neid pole veel
loodud) ja e-taristute kasutamiseks säilituseesmärgil. Sellega soovitataks
tugineda praegustele parimatele tavadele. (4)
Poliitikaraamistiku rakendamine õigusaktide
ühtlustamisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 182 lõikes
5 on sätestatud õiguslik alus Euroopa teadusruumi loomiseks vajalike meetmete
võtmiseks, sealhulgas õigusaktide ühtlustamiseks direktiivi kaudu. Selle
võimaluse valimisel rakendataks poliitikaraamistikus esitatud eesmärke
direktiivi kaudu. 6. Poliitikavõimaluste ja
nende mõju võrdlus Valikuvõimalus 1 Kehtivate ELi meetmete katkestamine suurendaks
liikmesriikidevahelisi lahknevusi. Mõned teeksid avatud juurdepääsu pakkumisel
edusamme ja kasutaksid ära avatumast teaduskeskkonnast saadavaid hüvesid.
Teistes oleks vähem suunamist ja nad ei saaks kasu taristute ELi-poolsest
rahastamisest. Sellistel arenguerinevustel oleks halb mõju teadlastele ja
avaliku sektori eelarvetele, eelkõige seoses ülikoolide raamatukogudega, kes
peavad toime tulema teadustulemuste hankimise üha kõrgemate hindadega.
Teadusinfo pikaajalise säilitamise alal ei tehtaks mingeid edusamme. Valikuvõimalus
2 Ilma
poliitikat muutmata ei muutu ka praegused liikmesriikidevahelised lahknevused.
Võib eeldada teatavat lähenemist 2007. aasta nõukogu järeldustele, kuigi
aeglasemalt ja ilma seni toimunud teadusinfo alast arengut arvesse võtmata.
Taristuid ja projekte rahastataks, kuid see oleks piiratud katseprojektidega.
Praegune olukord ei paraneks. Mõju sidusrühmadele oleks samasugune kui ELi
meetmete katkestamise puhul. Valikuvõimalus
3 Poliitikaraamistiku rakendamine mittesiduva
õigusakti kujul parandab eeldatavasti teadusinfole juurdepääsu sõltumata
liikmesriikide valitavast rakendusviisist. Teadusväljaannetele avatud
juurdepääsu pakkumisega suudetaks saavutada üldisi hüvesid vastutasuks teadus-
ja arendustegevusse tehtud investeeringutele ning samuti säästetaks valitsuste
ja teadust rahastavate organisatsioonide raha, samas säilitataks keskpikas ja
pikas perspektiivis jätkusuutlik teadusväljaannete levitamise süsteem. Sääst
sõltub sellest, kuidas avatud juurdepääs tagatakse. Väljaannetele juurdepääsu
avamise täpsed mõjud ja riskid sõltuvad samuti sellest, kuidas avatud
juurdepääs tagatakse. Uurimisandmetele laiema juurdepääsu andmise
ning väljaannete ja andmete säilitamisega seotud mõju oleks tunda peamiselt
valitsuste ja/või teadustegevust rahastavate organisatsioonide tasemel, kes
peaksid rahastama lisapingutusi. Tõenäoliselt saavutataks mastaabisääst, kuna
rohelise avatud juurdepääsu tagamiseks vajalikku e-taristut saaks kasutada ka
andmete parema kättesaadavuse ja säilitamise eesmärgil. Soovituse
mittesiduvat iseloomu arvesse võttes võib eeldada, et mõned eesmärgid
saavutataks üksnes osaliselt. Valikuvõimalus 4 Kuna õigusaktide ühtlustamise valikuvõimaluse
ja mittesiduva õigusakti valikuvõimaluse alla kuuluvad poliitikameetmed on
samasugused, eeldatakse ka üldjoontes samasugust mõju. Erinevus käesoleva
valikuvõimaluse puhul seisneb selles, et poliitika elluviimine võtab oluliselt
kauem aega, sest see hõlmab liikmesriigi tasandi õigusloomeprotsessi ja
rakendusfaasi. Seetõttu võib poliitikavõimaluse mõju edasi lükkuda. Erinevate poliitikavõimaluste võrdlus näitab,
et valikuvõimalus 3 pakub kõige paremat tasakaalu selle vahel, kuidas
pakkuda laiemat ja kiiremat juurdepääsu teadusinfole ja samal ajal arvestada
sellega, kuidas teadus ja akadeemiline kirjastamine on viimaste sajandite
jooksul muutunud. Kõnealune võimalus lubaks teatavat paindlikkust
liikmesriikidele, et võtta arvesse riigi erijooni Euroopa raamistikus, ning
kõikidele sidusrühmadele, et parandusi heaks kiita. Selleks et leevendada
soovituse mittesiduva olemuse tõttu liikmesriikidele avalduvat mõju, tuleks
kõnealuse poliitikavõimalusega ette näha komisjoni poolne tähelepanelik
jälgimine. 7. Järelevalve ja
hindamine Kindlaksmääratud
eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude põhinäitajaid hinnatakse Euroopa
teadusruumi raamistiku kontekstis ja liikmesriigid esitavad perioodilisi
aruandeid kõnealuse soovituse järgi võetud meetmete kohta. [1] http://europa.eu/press_room/pdf/complet_en_barroso___007_-_europe_2020_-_en_version.pdf. [2] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0056:FIN:ET:PDF. [3] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/intm/97236.pdf. [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:ET:PDF. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/111732.pdf. [6] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovation-union-communication_en.pdf. [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:ET:PDF. [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0808:FIN:et:PDF. [9] Vt „PARSE. Insight Project.” tulemusi. [10] Vt Euroopa Komisjon (2011), „National Open Access and
Preservation Policies in Europe. Analysis of a questionnaire to the European
Research Area Committee.”
http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/open-access-report-2011_en.pdf.