EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0590
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Financial statement accompanying Regulation (EU) No 1168/2011
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud finantsselgitus
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud finantsselgitus
/* COM/2012/0590 final */
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud finantsselgitus /* COM/2012/0590 final */
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA
NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud
finantsselgitus Sissejuhatus Viimaste aastate jooksul on Euroopa Liidu
välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi
„Frontex” või „agentuur”) töökoormus ja prioriteetide arv järsult suurenenud.
Viimati, araabia kevadest tuleneva suurenenud rändesurve tõttu liidu
lõunapiiril ja Kreeka välispiiri halvenevast olukorrast tingituna, kutsusid
komisjon, nõukogu ja parlament agentuuri üles aktiivsemalt tegutsema. Agentuuri
eelarvet suurendati märkimisväärselt nii 2010. kui ka 2011. aastal, et
suurendada operatiivtegevust nimetatud piirkondades. Arendatakse Euroopa
välispiiride valvamise süsteemi (Eurosur), milles Frontex on üks olulisemaid
osalejaid ja mis mängib üha tähtsamat rolli Liidu välispiiride haldamisel. See
süsteem võimaldab vähendada ka ELi siseneda püüdvate, kuid merel hukkuvate
ebaseaduslike sisserändajate arvu, mis püsib lubamatult kõrgel tasemel. Agentuuri
volituste läbivaatamine Eelnevalt nimetatust lähtuvalt muudeti 2011.
aastal agentuuri volitusi, et ta saaks uutele probleemidele lahenduse leida
ning täita komisjoni, nõukogu ja parlamendi ootusi. Pärast seda, kui komisjon
oli Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud 24. veebruaril 2010. aastal
vastuvõtud eelnõu (KOM(2010) 61 (lõplik)), võeti vastu määrus (EL) nr
1168/2011. Nimetatud eelnõu tekstile ei lisatud finantsselgitust, kuna
Frontexiga seotud toetus juba moodustas osa liidu eelarvest ja komisjon arvas,
et tehtavad muudatused ei vaja uusi vahendeid. Ometi asetatakse agentuurile
muudetud Frontexi määrusega[1]
uued ja suuremad kohustused, antakse uued ülesanded ja täpsustatakse agentuuri
teatavatesse teenistuskategooriatesse kuuluvate töötajate ülesanded. Tuleb
rõhutada, et osa uutest ülesannetest kehtestas seadusandja määruse vastuvõtmise
menetluse ajal. Kuigi nimetatud ülesannete täitmiseks on vaja luua uusi
ametikohti, nagu põhiõiguste ametnik ja kontaktametnikud kõigi Frontexi
operatsioonide jaoks, ei olnud neid ametikohti komisjoni seadusandlikus
ettepanekus ette nähtud. Kõige olulisemad muudatused tehti agentuuri
tegevuse järgmistes põhivaldkondades: 1. Euroopa piirivalverühmade
loomine Euroopa piirivalverühmad moodustatakse riikide
piirivalvuritest, kelle liikmesriigid määravad või lähetavad agentuuri
käsutusse ülesandega osaleda ühis- ja kiirreagerimisoperatsioonides ning
katseprojektides. Õiguslikud sätted, millega reguleeritakse ühelt poolt
piirivalve kiirreageerimisrühmasid ja teiselt poolt ühiseid tugirühmasid (ühisoperatsioonid,
katseprojektid) moodustavad nüüd ühtse sätete kogumi pealkirja all: Euroopa
piirivalverühmad”. 2. Suurem tähelepanu põhiõigustele Muudetakse selgemaks kohustust järgida
põhiõigusi ja parandataks kinnipidamist erinevatest rahvusvahelistest õigusaktidest: –
Inimõiguste rikkumise korral Frontexi missioonid
peatatakse või katkestatakse osaliselt või tervikuna. –
Agentuuri juurde tuleb luua põhiõiguste ametniku
büroo, mis abistaks agentuuri põhiõigustega seotud küsimustes. –
Kokku tuleks kutsuda põhiõiguste konsultatiivne
foorum, kus osaleksid asjaomased rahvusvahelised ja valitsusvälised
organisatsioonid. –
Põhiõigustest kinnipidamiseks tuleb kehtestada
tegevusjuhend. –
Frontexi rahastatavaid tagasisaatmisoperatsioone
tuleks jälgida objektiivsuse ja läbipaistvuse kriteeriumitest lähtuvalt.
Komisjon koostab igal aastal järelevalvearuande. –
Agentuuri ülesannete hulka kuulub vajaduse korral
liikmesriikide võimalik abistamine olukordades, mis võivad hõlmata
humanitaarhädaolukordi ja päästetöid merel. –
Põhiõigusi tuleb käsitleda ka Frontexi töötajate ja
Frontexi operatsioonides osalevate piirivalvurite koolitusprogrammides. 3. Agentuuri operatiivvõimsuse
suurendamine Edasi arendatakse võimalust, et liikmesriigid
annavad agentuuri käsutusse välispiiridel toimuvate ühisoperatsioonide ajaks
inim- ja tehnilised ressursid, samuti võimalust luua agentuuri enda tehniline
baas. Seda tehakse järgmiselt: –
poolkohustuslik mehhanism tehniliste ja
inimressursside eraldamiseks, st kui liikmesriigid on nõus oma piirivalvurid
määrama või agentuuri juurde lähetama, et nad võtaksid külalisametnikena osa
ühisoperatsioonidest või kui nad eraldavad tehnilisi seadmeid agentuurile
kasutamiseks, siis oleksid nad nende kohustuste täitmisega õiguslikult seotud; –
Frontexile antav õigus osta, liisida, omada ja
kaasomada tehnilisi varasid. Frontexile antakse ka volitused töödelda
operatsioonide käigus saadud isikuandmeid, et kasutada neid võitluses
kuritegevuse, inimkaubanduse ja ebaseadusliku sisserände vastu. Andmeid võib
edastada Europolile, kuid seda ainult juhtumipõhiselt. Agentuuri koordineerivat rolli tugevdatakse
oluliselt, nähes ette kohustuse määrata kõigi ühisoperatsioonide puhul ametisse
kontaktametnik. Lisaks on kehtestatud kohustus hinnata kõiki operatsioone. Edendatakse ka koostööd asjaomaste kolmandate
riikide ametiasutustega. Selle aluseks jääb kolmanda riigi piirikontrollialase
töökorra kokkulepe pädevate ametiasutustega. Agentuuril on võimalus koostöö
tihendamiseks pakkuda tehnilist abi ja kasutada oma kontaktametnikke asjaomastes
kolmandates riikides. Koolitusvaldkonnas luuakse Erasmuse-laadne
vahetusprogramm piirivalvuritele. Lisaks on agentuur saanud ka üldvolitused
toetada Euroopa välispiiride valvamise süsteemi (Eurosur) väljatöötamist. Mõju
agentuuri personalile aastatel 2012 ja 2013 Nimetatud muudatustel on Agentuuri tööle
oluline mõju. Osa muudatustest olid pärit komisjoni ettepanekust muuta Frontexi
määrust, osa muudatusi lisasid seadusandjad (kontaktametnike roll, Frontexi
kontaktametnike lähetamine kolmandatesse riikidesse, riskianalüüsiga seotud
tugevdatud tegevus) ja mõned muudatused on lisatud uute ülesannetena
(põhiõiguste ametnikud, põhiõiguste foorumi kokkukutsumine, võimalus töödelda
isikuandmeid, mis hõlmab määratlusest lähtuvalt turvaliste teabevahetuskanalite
loomist, et tagada niivõrd tundlike andmete nõuetekohane käitlemine). Samavõrd tuleb ka mõista, et need mahukamad ja
uued ülesanded lisavad peale agentuuri operatiivtegevuse laiendamise ka
halduskoormust. Nende küsimustega tegelemiseks on agentuur
seadnud oma ülesanded prioriteetsuse järjekorda, tehes kindlaks need ülesanded,
mille Frontex peab täitma ajavahemikus 2013–2015. Samaaegselt korraldas
agentuur käimasolevate programmide ja projektide läbivaatamise, et ta saaks
töötajaid ümber paigutada lähtuvalt uutest prioriteetidest ja/või ülesannetest.
Töötajate ümberpaigutamine üksi aga ei
võimalda agentuuril täita kõiki kõige olulisemaid ülesandeid. Seepärast võttis
agentuur koostöös komisjoniga arvesse mitte ainult uusi ülesandeid ja nende
täitmise tingimusi, vaid ka, Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide rasket
majanduslikku olukorda ning üldeesmärki, milleks on töötajate arvu vähendamine
ELi institutsioonides ja ametites. Neil kaalutlustel täiendatakse Frontexi
ametikohtade loetelu kahes osas. Nelja ametikohta vajatakse kiiresti, et täita
siduvaid õiguslikke nõudeid agentuuri põhiülesannete raames (liikmesriikide
välispiiridel toimuvate ühisoperatsioonide eest vastutavad kontaktametnikud,
põhiõiguste ametnik) ning need on hõlmatud 2013. aasta eelarveprojektiga.
Kaheksa ametikohta tuleks luua niipea kui võimalik pärast vajaliku
eelarvekinnituse saamist. 2013. aasta eelarveprojektis teeb komisjon
esimese sammuna ettepaneku suurendada ametikohtade loetelu nelja täiendava
ajutise töötaja võrra finantsselgituses sätestatud ülempiirini. Kuna komisjoni
eelarveprojekti ettepanek sisaldab lepinguliste töötajate arvu vähendamist
kolme võrra, on see esimene samm töötajate arvu vähendamisel 5 % võrra
aastatel 2013–2017, mis kuulutati välja järgmist mitmeaastast finantsraamistikku
käsitlevas komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekus. Seega kokkuvõttes
lisandub ainult üks ametikoht. Teise sammuna
püütakse käesoleva teatise ja lisatud läbivaadatud finantsselgituse kaudu
suurendada ametikohtade loetelu veel kaheksa ametikoha võrra, mille
tasakaalustab riikide lähetatud ekspertide arvu vähendamine kuue võrra. Selle
tingib asjaolu, et agentuur peab vastavalt uuele määrusele riikide eksperdid
ja/või lepingulised töötajad asendama ajutiste töötajatega. Eelkõige on artikli
17 lõikes 3 sätestatud, et kontaktametnikuks saab nimetada ainult agentuuri
töötaja, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju või
Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste II jaotist. Käesoleva
ettepanekuga suurendatakse töötajate koguarvu kahe võrra. Nimetatud muudatused
on esitatud käesolevale teatisele lisatud finantsselgituses. Komisjon taotleb
seega Frontexi ametikohtade loetelu kohandamist 8 täiendava ametikoha loomise
kaudu 2013. aasta eelarves (vastavalt käesolevale teatisele lisatud
läbivaadatud finantsselgitusele), mille osaliselt tasakaalustab riikide
lähetatud ekspertide vähendamine 6 võrra. Kulude seisukohast täiendavad
ametikohad eelarvet ei mõjuta, kuna täiendavat rahastamist ei vajata.
Rahastamisvajadused kaetakse vahendite ümberpaigutamise teel jaotisest 2
jaotisse 1 2013. aasta eelarveprojektis taotletud assigneeringute raames. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse
liik 1.4. Eesmärgid
1.5. Ettepaneku/algatuse
põhjendus 1.6. Meetme
kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud
eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus-
ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste
ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub 3.2. Hinnanguline
mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju
[asutuse] assigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju
[asutuse] inimressurssidele 3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1168/2011, 25. oktoober 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide
välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise
kohta 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB) struktuurile[2] Poliitikavaldkond:
siseasjad 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3] þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Alates Amsterdami
lepingu jõustumisest 1999. aastal on võetud mitmeid ühismeetmeid, et paremini
hallata Euroopa Liidu välispiire vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 62
lõikele 2. Toetudes kolmele
sambale – ühised õigusaktid, ühisoperatsioonid ja finantssolidaarsus –, on
olulisi meetmeid võetud juba Schengeni piirieeskirjade[4], piirivalvurite praktilise
käsiraamatu[5]
(Schengeni käsiraamat) ja kohaliku piiriliikluse eeskirjade[6] vastuvõtmise ning FRONTEXi[7], piirivalve
kiirreageerimisrühmade[8]
ja Euroopa välispiirifondi[9]
loomisega. Kõiki neid meetmeid tuleb vaadelda seoses
integreeritud piirihaldusega, mis koosneb järgmistest mõõtmetest[10]: · piirivalve (kontroll ning patrull- ja vaatlustegevus), nagu see
on määratletud Schengeni piirieeskirjades, sealhulgas asjakohased
riskianalüüsid ja jälitusmenetlus; · piiriüleste kuritegude avastamine ja uurimine koostöös kõikide pädevate
õiguskaitseasutustega; · neljatasandiline riiki sissepääsu kontrollimise mudel (kolmandates
riikides võetavad meetmed, koostöö naaberriikidega, piirivalve, vaba
liikumisega alal võetavad kontrollimeetmed, sealhulgas tagasisaatmine)[11]; · piirikontrolli eesmärgil tehtav asutustevaheline (piirivalve, toll,
politsei, riiklikud julgeolekuteenistused ja muud asjakohased asutused) ning
rahvusvaheline koostöö; · liikmesriikide ning ühenduse ja liidu institutsioonide ja muude
organite tegevuse koordineerimine ja sidususe tagamine. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Võimaldada
isikutel ületada sisepiire ilma piirikontrollita, parandada piiride turvalisust
ning tõkestada ebaseaduslikku rännet, täiustades välispiiri haldamise
integreeritud süsteemi ja muutes rangemaks piirikontrollistandardeid. Muu
hulgas arendatakse Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja kaastakse finantstoetust
Välispiirifondist. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
eelarvestamise süsteemile Peatükk
18 02: Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 1.4.4. Agentuuri uutest ja laiematest
kohustustest lähtuvalt, mis eeldavad teatavate ülesannete täitmist agentuuri
teatavatesse teenistuskategooriatesse kuuluvate töötajate poolt, tuleks
agentuuri ametikohtade loetelu muuta. Kooskõlas eelarvepädevate
institutsioonide eelarveselgitustega ELi 2012. aasta eelarve kohta muudetakse
agentuuri eelarvet, et anda agentuuri käsutusse piisavalt ressursse uue määruse
kohaste uute ülesannete täitmiseks. Selleks et anda täielik ülevaade
muudatustest, tuleks määrusele tagantjärele lisada finantsselgitus, mis
kajastaks agentuuri personalivajaduste tegelikku olukorda. Täiendavaid
töötajaid rahastatakse toetustest, mis on Frontexile liidu eelarvest juba
eraldatud. Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Ei
kohaldata 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1. Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused Frontex
loodi 2004. aastal ja see alustas tegevust aastal 2005. Agentuuri peamised
ülesanded on: -
liikmesriikidevahelise operatiivkoostöö koordineerimine välispiiri haldamisel; -
liikmesriikide abistamine piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste
õppestandardite väljatöötamisel; -
riskianalüüside koostamine; -
välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengu jälgimine; -
liikmesriikide abistamine olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud
tehnilist ja operatiivabi; -
vajaliku abi andmine liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide
korraldamiseks. Oma
eesmärkide saavutamiseks võib agentuur teha koostööd ka kolmandate riikide
pädevate ametiasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Viimaste
aastate jooksul on Frontexi töökoormus ja prioriteetide arv järsult suurenenud.
Vastavalt Haagi programmile võttis komisjon 13. veebruaril 2008 vastu teatise
(Aruanne Frontexi tegevusele antud hinnangu ja tema tulevase arengu kohta,
KOM(2008) 67 (lõplik)) ja sellele lisatud mõjuhinnangu. Teatises anti soovitusi
lühikeseks ja keskmiseks tähtajaks ning esitati ideid agentuuri arengu kohta
pikemas perspektiivis. 2008.
aasta teatise kiitis heaks nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament, kes nõustusid
komisjoni hinnanguga, et agentuur on alates selle loomisest olnud väga edukas,
ja kutsusid üles agentuuri veelgi tugevdama. Sama eesmärk on esitatud mitmetes
nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldustes, sisserände- ja varjupaigapaktis ning
Stockholmi programmis, mille võttis vastu Euroopa Ülemkogu oma 10.–11.
detsembril 2009 toimunud kohtumisel, kus kutsuti üles agentuuri tugevdama,
sealhulgas agentuuri õigusliku raamistiku läbivaatamise kaudu. Seega on
agentuuri rolli üle Euroopa Liidu integreeritud piirihalduses ja agentuuri
üldise arengu üle saavutatud märkimisväärne institutsioonidevaheline konsensus. Viimati,
araabia kevadest tuleneva suurenenud rändesurve tõttu liidu lõunapiiril ja
Kreeka välispiiri halvenevast olukorrast tingituna, kutsusid komisjon, nõukogu
ja parlament agentuuri üles aktiivsemalt tegutsema. Eelnevalt
nimetatust lähtuvalt muudeti 2011. aastal agentuuri volitusi, et ta saaks uutele
probleemidele lahenduse leida ning täita komisjoni, nõukogu ja parlamendi
ootusi. Muudetud
määruse kohaselt peab agentuur tegema järgmist: -
looma piirivalvurite reservi ja seda haldama, et kasutada neid piirivalvureid
Frontexi koordineeritavates operatsioonides Euroopa piirivalverühmade
koosseisus; - nimetama ametisse kontaktametniku iga
operatsiooni või katseprojekti jaoks, milles kasutatakse Euroopa
piirivalverühmade liikmeid. Muudetud määruses on
sätestatud, et kontaktametnikuks saab nimetada ainult agentuuri töötaja, kelle
suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju või Euroopa Liidu
muude teenistujate teenistustingimuste II jaotist; -
töötama välja süsteemid, mis võimaldavad kiiret ja usaldusväärset teabevahetust
välispiiridel tekkivate ohtude kohta, ja neid süsteeme käitama; -
pakkuma vajalikku abi Euroopa välispiiride valvamise süsteemi väljatöötamiseks
ja käitamiseks; - looma põhiõiguste ametniku büroo ja kutsuma kokku
põhiõiguste konsultatiivse foorumi. Riskianalüüsides esitatakse hinnang liikmesriikide
suutlikkusele reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril. Agentuur peab aktiivsemalt edendama kolmandate
riikidega tehtavat koostööd Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks piirihalduse
valdkonnas. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus Muudatusi
sisaldav määrus (EL) nr 1168/2011 tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 74 (meetmed, mis tagavad halduskoostöö liikmesriikide asjaomaste
osakondade vahel) ning artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d (kohustus võtta
meetmeid, mis on seotud välispiire ületavate isikute kontrollimisega ning
vajalikke meetmeid välispiiride haldamise integreeritud süsteemi loomiseks). Käesoleva
määruse eesmärk on arendada edasi välispiiridel toimuva operatiivkoostöö
integreeritud haldust, järgides kehtivatest sätetest tulenevaid piiranguid.
Liikmesriigid ei suuda seda eesmärki üksi piisaval määral saavutada. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid Ei
kohaldata 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega Ei
kohaldata 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega
ettepanek/algatus –
¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA –
¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA þ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus –
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
2012–2013, –
millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[12] þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –
¨ rakendusametitele –
þ Euroopa Liidu asutatud asutustele[13]
–
¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele –
¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Käesolev
finantsselgitus on esitatud tagantjärele, et anda täielik ülevaade agentuuri
personalivajadustest seoses Frontexi määruse muudatuste vastuvõtmisega. Võttes
arvesse ELi eelarveraskusi, tehakse ettepanek, et Frontex püüab täiendavate
töötajatega (12 palgaastme AD ajutist töötajat) seotud kulud katta Frontexile
liidu eelarvest juba eraldatud toetusest. Töötajate arvu
suurendamisel prognoositav eelarvemõju puudub, nagu on selgitatud järgnevatel
lehekülgedel esitatud tabelites. Frontex katab täiendavate assigneeringute
vajadused osaliselt riikide lähetatud ekspertide arvu vähendamise kaudu, nagu
selgitatud lisatud tabelites, või muude jaotises 1 saavutatud säästude kaudu.
Kui vajadus täiendavate assigneeringute järele aga püsib, saab selle lahendada
vastavalt Frontexi finantsmäärusele tegevdirektori otsusel toimuvate
ümberpaigutuste ja ülekannete kaudu jaotisest 2 (halduseelarve, mis
personalikulusid ei sisalda) jaotisse 1. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad Täpsustage tingimused
ja sagedus. Agentuuri haldusnõukogu võtab iga aasta enne 31.
märtsi vastu agentuuri eelmise aasta koondaruande ning edastab selle hiljemalt
15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja
sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale. Koondaruanne avalikustatakse. Iga viie
aasta järel laseb haldusnõukogu koostada sõltumatu välishindamise määruse
rakendamiseks. Hinnangus uuritakse, kui tõhusalt agentuur oma ülesannet täidab.
Hinnang antakse ka agentuuri mõjule ja töökorraldusele. Esimeses pärast määruse (EL) nr 1168/2011 jõustumist
koostatud hinnangus analüüsitakse ka vajadust parandada liikmesriikide
välispiiride haldamise koordineerimist, sealhulgas Euroopa piirivalverühmade
loomise teostatavust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1. Tuvastatud ohud Püsiv
rändesurve Euroopa Liidu välispiiridele nõuab liikmesriikidevahelist suuremat
koostööd, mida koordineerib Frontex ning mis tugineb ühisele vastutusele ja
solidaarsusele, et tagada välispiiride võimalikult puutumatus ning aidata kaasa
tugevdatud sisejulgeolekule Euroopa Liidus, edendades samal ajal piirihalduse
valdkonnas täielikku kinnipidamist põhiõigustest. Agentuuri töötajate arvu
suurendamine on vajalik selleks, et täita suuremaid volitusi ja nõudeid, mis on
sätestatud muudetud määruses. Kas olemasoleva personali ümberpaigutamise
võimalused on täielikult ära kasutatud? Kui taotletud uusi ametikohti ei
eraldata, siis on selle tulemuseks kohaldatava liidu õiguse pidev eiramine. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Agentuuri
raamatupidamisarvestused esitatakse Euroopa Kontrollikojale heakskiitmiseks ja
nende suhtes kohaldatakse heakskiidu andmise menetlust. Komisjoni siseauditi
talitus teeb auditeid koostööd agentuuri siseaudiitoriga. 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Agentuuri
kontrollib Euroopa Pettustevastane Amet. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Väljundite arv [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([14]) || EFTA riigid[15] || Kandidaatriigid[16] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 3A || 18.020301: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur — Toetus jaotistele 1 ja 2 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI 3A || 18.020302: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur — Toetus jaotisele 3 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Väljundite arv [Nimetus …..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || Ei kohaldata || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Väljundite arv || 18 02 Asutus: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || 0 || +500* || || || || || || +500* Maksed || (2) || 0 || +500* || || || || || || +500* Jaotis 2 || Kulukohustused || (1a) || 0 || -500 || || || || || || -500 Maksed || (2a) || 0 || -500 || || || || || || -500 Jaotis 3 || Kulukohustused || (3a) || 0 || || || || || || || 0 || Maksed || (3b) || 0 || || || || || || || 0 Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 0 || 0* || || || || || || 0* Maksed || =2+2a +3b || 0 || 0* || || || || || || 0* * Kokku nähakse ette 12 uut ametikohta. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Siseküsimuste peadirektoraat || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Siseküsimuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[17] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || Maksed || || || || || || || || 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse]
assigneeringutele –
þ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –
¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[18] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[19] || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju Frontexi
inimressurssidele 3.2.3.1. Ülevaade –
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –
þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
järgmiselt: miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma) || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Ametnikud (AD palgaastmed) || || || || || || || || Ametnikud (AST palgaastmed) || || || || || || || || Lepingulised töötajad || || || || || || || || Ajutised töötajad || 0 || 1,320 || || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || 0 || -0,320 || || || || || || KOKKU || 0 || 1,000* || || || || || || Kokku nähakse ette 12 uut ametikohta. 12
palgaastme AD ametikoha hinnanguline maksumus oleks 1,32 miljonit eurot (12 x
0,11 miljonit eurot). Siiski oleks hinnanguline mõju agentuuri 2013. aasta
eelarvele olematu, kuna kulusid tasakaalustaks praegu neid ülesandeid täitvate
riikide lähetatud ekspertidega seotud kulude vähenemine. Asjaomased riikide
lähetatud ekspertide ametikohad kaotatakse järk-järgult 2013. aasta jooksul.
Ülejäänud kulud kaetakse jaotises 1 saavutatavatest täiendavatest säästudest
või vajaduse korral vahendite ümberpaigutamise teel jaotisest 2 jaotisse 1
maksimaalses summas 750 000 eurot. Vajalike ametikohtade kirjeldus: 1 palgaastme AD 10 ametikoht – põhiõiguste
ametnik Vastavalt Frontexi muudetud määruse artikli 26
lõikele 3 määrab haldusnõukogu ametisse põhiõiguste ametniku. Ametnik on oma
ülesannete täitmisel sõltumatu ja annab aru otse haldusnõukogule. Nimetatud
ametikoha loomine on agentuuri jaoks prioriteet ja see tuleb saavutada 2012.
aasta jooksul. Vajalik asjatundlikkuse tase ja põhiõiguste ametniku staatus
nõuavad kõrgemat algset palgaastet. Euroopa ombudsman algatas 6. märtsil 2012
omaalgatusliku uurimise selle kohta, kas Frontex täidab põhiõigustega
seonduvaid kohustusi ja see hõlmab ka põhiõiguste ametniku ametikoha täitmist. 6 palgaastme AD7 ametikohta – Frontexi
kontaktametnikud Vastavalt määruse artikli 3b lõikele 5 nimetab
Frontex kontaktametniku igale ühisoperatsioonile ja katseprojektile, kuhu
Euroopa piirivalverühmad lähetatakse. Määruse artikli 17 lõikes 3 on sätestatud
seoses artikli 3b lõike 5 rakendamisega, et kontaktametnikuks saab nimetada
ainult Frontexi töötaja, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike
personalieeskirju või Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste
II jaotist. Agentuur käivitab ja koordineerib vastavalt oma iga-aastasele
tööprogrammile kogu aasta vältel mitmeid ühisoperatsioone ja katseprojekte, kus
kasutatakse Euroopa piirivalverühmasid. Osa nendest ühisoperatsioonidest on
jätkuvad operatsioonid (st operatsioonid Vahemere piirkonnas ja
Türgi-Kreeka maismaapiiril), mille puhul on seega vajalik kontaktametniku pidev
kohalolek. Kuna Frontexi kontaktametnike ülesandeid täidavad praegu riikide
lähetatud eksperdid, siis ajutiste töötajate värbamise korral vähendatakse
riikide lähetatud ekspertide arvu kokku 6 võrra. 1 palgaastme AD7 ametikoht -
teabevahetusametnik See ametikoht on ette nähtud selleks, et täita
muudetud Frontexi määrusega (artikkel 11 koostoimes artiklitega 11c, 11d ja
artikli 13 lõikega 2) sätestatud uusi ülesandeid: ICONET‑i
(liikmesriikide migratsiooniteenistuste jaoks loodud turvaline veebipõhine
teabevõrk) salastatud andmete, sealhulgas isikuandmete teistele ELi ametitele
edastamise jaoks mõeldud teabevahetussüsteemi ja turvaliste
teabevahetuskanalite, samuti portaali Frontex-One-Stop-Shop asendava rakenduse
väljatöötamine ja käitamine. Nimetatud ülesande täitmiseks on vaja asjaomaseid
kogemusi, teadmisi ja oskusi, et tagada nende täiendavate Frontexi
funktsioonide rakendamine ja parim ärakasutamine ning sellest teavitamine
vastavalt ELi õigusraamistikule. 3.2.3.2. 25. aprillil 2012
eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud 2013. aasta eelarveprojekti
käsitlevas komisjoni ettepanekus on ette nähtud 4 ametikohta (1 palgaastme
AD8 ja 3 palgaastme AD7 ametikohta). 3.2.3.3. Asjaomase peadirektoraadi
hinnanguline personalivajadus –
þ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –
o Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || || Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[20] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 aa[21] || - peakorteris[22] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || || || || || || || 18 osutab
asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet
haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet
haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus,
arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Koosseisuvälised töötajad || Täistööajale taandatud töötajate
kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa jaos 3. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga –
þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga. –
¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. Mõju
mitmeaastasele finantsraamistikule puudub. Isegi juhul kui täiendavate
töötajate värbamine nõuab agentuuri eelarve suurendamist, rahuldatakse need
vajadused kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga. –
¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[23]. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. Ei
kohaldata 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
osalus –
þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist –
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele –
þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. –
¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: –
¨ omavahenditele –
¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[24] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel ………… || || || || || || || || Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab. Ei kohaldata. Täpsustage tuludele avalduva mõju
arvutusmeetod. Ei kohaldata [1] Määrus (EL) nr 1168/2011. [2] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine. [3] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b. [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist
reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006,
lk 1). [5] Komisjoni 6. novembri 2006. aasta soovitus K(2006) 5186
(lõplik), millega kehtestatakse ühine „Praktiline käsiraamat
piirivalveametnikele (Schengeni käsiraamat)”, mida liikmesriikide pädevad
asutused peavad kasutama, kui teostavad isikute kontrolli piiril [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide
välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni
konventsiooni sätteid (ELT L 29, 3.2.2007, lk 3). [7] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober
2004, Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö
juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004,
lk 1). [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007,
11. juuli 2007, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve
kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004
kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja
volitusi (ELT L 199, 31.7.2007, lk 30). [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 574/2007/EÜ,
23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude
juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007,
lk 22). [10] 4.-5. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud 2768.
justiits- ja siseküsimusi käsitleva ülemkogu kohtumise järeldused, dokumendi nr
15801/06 (Presse 341), 26. [11] Seda mudelit on täielikuna kirjeldatud ELi Schengeni
kataloog, mis käsitleb välispiiride kontrolli, tagasisaatmist ja tagasivõtmist:
soovitused ja parimad tavad, veebruar 2002. [12] Eelarvetäitmisviise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [13] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [14] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [15] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon [16] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
võimalikud kandidaatriigid. [17] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [18] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms). [19] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
„Erieesmärk/eesmärgid ...” [20] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [21] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [22] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [23] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24. [24] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.