This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0324
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Portugal’s 2012 national reform programme and delivering a Council opinion on Portugal’s stability programme for 2012-2016
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
/* COM/2012/0324 final - 2012/ () */
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta /* COM/2012/0324 final - 2012/ () */
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Portugali 2012. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1]
eriti selle artikli 5 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2], võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[3], võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26.
märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja
tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu
ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. (2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010
vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta
ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide
tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4] mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. (3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011
vastu soovituse Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava kohta. (4) Komisjon võttis 23. novembril
2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale
„Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise
teise Euroopa poolaasta algust. (5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2.
märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise
prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas
vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve
konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused,
edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(6) Euroopa Ülemkogu kutsus
laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama
õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi
ja riiklikusse reformikavasse. (7) Portugal esitas 2. mail 2012
oma 2012.–2016. aasta stabiilsusprogrammi ja 7. mail 2012 oma riikliku
reformikava. (8) Nõukogu võttis 30. mail 2011
vastu rakendusotsuse 2011/344/EL anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014)
keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele
(EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism. Otsusele
lisatud, samal päeval allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja
selle hilisemates lisades on ette nähtud finantsabi andmise
majanduspoliitilised tingimused. (9) Kuigi Portugal on mitmes
valdkonnas teinud suuri edusamme, on veel lahendamist vajavaid olulisi
probleeme. Selleks et valitsus suudaks programmiperioodi jooksul täielikult
taastada turulepääsu, on eriti oluline saavutada eelarveeesmärgid. 2012. aasta
eelarve täitmist ähvardavate ohtude vähendamiseks on eriti oluline ellu viia
kavakohased struktuursed ja eelarvemeetmed. Samal ajal peab valitsus keskenduma
Portugali konkurentsivõime parandamiseks elluviidavatele reformidele. 2012.
aasta eelarve ei järgi varem koostatud nn fiskaalse devalveerimise kava. Seda
olulisem on kiiresti ellu viia töö- ja tooteturu täiendav struktuurireform
eesmärgiga vähendada tööjõukulusid, suurendada paindlikkust ja piirata
turuletuleku tõkkeid. Reforme takistavate erahuvide ületamiseks peab valitsus
tegutsema sihikindlalt ja otsustavalt. (10) Üldiselt järeldati majanduse
kohandamise programmi kolmandal läbivaatamisel, et Portugali tulemused
vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimuslikkuse rakendamisel
püsivad graafikus. Seejuures ületati 2011. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi
eesmärk (5,9 % SKPst), kandes riigile üle pankade pensionifondide
vahendeid summas, mis moodustas 3½ % SKPst. Ka seda
ühekordset tehingut arvestamata oli 2011. aasta struktuurne konsolideerimine
märkimisväärne, ulatudes 3½ %ni SKPst. Pangad on teinud vajalikke
edusamme, et täita aasta lõpuks programmis ettenähtud kapitalinõuded, ent
kapitalipositsiooni tuleb 2012. aastal veelgi parandada vastavalt programmi
tingimustele ja Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse nõudele katta riigivõlaga
seotud riskid, samuti tulenevalt kohapealset kontrollkäikude erikavast ja
pankade pensioniskeemide kavandatavast ümberpaigutamisest. (11) Kuna eksport ja tarbimine olid
prognoositust suuremad, vähenes SKP 2011. aastal vähem, kui prognoositi. 2011.
aasta neljandas kvartalis ja 2012. aasta alguses oli riigi sisenõudlus aga
nõrk, töötus kasvas järsult ja ettevõtjate kindlustunne oli madal. Komisjoni
kevadprognoosi kohaselt on 2012. aasta väljavaated halvenenud ja uue prognoosi
kohaselt väheneb SKP 3,3 %, s.t kolm protsendipunkti rohkem kui
sügisprognoosi kohaselt. 2013. aasta majanduskasv on samuti kesisem, kui
algselt arvati. Kuigi maksebilansi kohandamine on seni olnud väga kiire ning
Portugali eksportkaupade turuosa väljaspool ELi on suurenenud ja import on
märgatavalt vähenenud, ei ole sugugi kindel, et selline suundumus jätkub. Kuna
Portugali välisvõlg on väga suur, vajab ta veel väga suurt täiendavat
struktuurset kohandamist. (12) 2012. aasta eelarves on valitsemissektori
eelarve puudujäägi eesmärgiks 4,5 % SKPst, mis on kooskõlas majanduse
kohandamise programmi nõuetega ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
Portugalile antud nõukogu soovitustega. Stabiilsusprogrammis esitatud keskpika
perioodi eelarve konsolideerimise kavad vastavad samuti majanduse kohandamise
programmi kohastele valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärkidele ja
vastavalt prognoosile väheneb puudujääk 2013. aastaks alla 3% SKPst. 2012.
aasta eelarve hõlmab konsolideerimismeetmeid enam kui 5 % ulatuses SKPst,
mis koosnevad alalistest struktuurimeetmetest. Kaks kolmandikku meetmetest on
kulude poolel ja hõlmavad avaliku sektori palkade ja pensionite
märkimisväärseid kärpeid, avaliku sektori töötajate arvu vähendamist 2 %
võrra (täistööaja ekvivalentides) ja riigi omanduses olevate ettevõtete
ratsionaliseerimist. Tulude poolel nähakse eelarves ette maksuvabastuste
vähendusi, tavalise käibemaksumääraga maksustatavate kaupade ja teenuste arvu
suurendamist, kõrgem üksikisiku ja ettevõtte tulumaks, aktsiiside suurendamist
ning tõhusamaid meetmeid võitlemaks maksudest kõrvalehoidumise ja
maksupettustega. Prognoositakse puudujäägi edasist vähenemist 2014. aastal 1,8 %-ni
SKPst ja 2015. aastal 1 %-ni SKPst. Peamised ohud eelarveeesmärkidele
seonduvad peamiselt riigi omanduses olevate ettevõtete sektori ning kohalike ja
piirkondlike omavalitsustega. Struktuurse tasakaalu seisukohast prognoositakse 2011.–2012.
aastal struktuuriliseks eelarvekohanduseks üle 7 protsendipunkti SKPst.
Keskpika perioodi eesmärgis (-0,5 % SKPst) on asjakohaselt arvesse võetud
stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Riigivõlg saavutab prognooside kohaselt
maksimumtaseme 2013. aastal (115,7 % SKPst), mille järel hakkab see
järk-järgult vähenema. (13) Majanduse kohandamise
programmi edu sõltub olulisel määral sellest, kuidas viiakse ellu laialdased
struktuurireformid, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja kõrvaldada
kitsaskohad, mis on riigi majanduses põhjustanud aastakümnepikkuse seisaku.
Senised edusammud on märkimisväärsed. Tööturu, tervishoiu,
eluaseme-, kohtusüsteemi, maksejõuetusmenetluse ja reguleeriva raamistiku
(sealhulgas konkurentsivaldkonda reguleeriva raamistiku) valdkonnas viiakse
ellu ulatuslikku ja ambitsioonikat reformikava. Ka erastamine on kulgenud
väga edukalt. Seevastu võrgutööstustes on edusammud olnud
tagasihoidlikumad. Eelkõige vajab väljatöötamist igakülgne strateegia
energiasektori võla kasvu pidurdamiseks, milleks tuleb lahendada liiga kõrge
üüri probleem. (14) Struktuurifondide valdkonnas
toimub uute kavade koostamine, mille käigus keskendutakse noorte tööhõive
toetamisele ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
konkurentsivõime parandamisele. Uued karmimad meetmed on ette nähtud seoses
tööturu vajadustele kohandamise, koolituse ja kutsenõuetega ning seoses
sellega, kuidas parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
juurdepääsu rahastamisele. (15) Portugal on laiendatud euroala
pakti alusel võtnud mitmeid kohustusi. Kohustused ja 2011. aastaks võetud
kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime, tööhõivemäära ja riigi
rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamisega, tugevdades samal ajal riigi
rahanduse jätkusuutlikkust. SOOVITAB Portugalil 2012.–2013. aastal: rakendada meetmeid, mis on sätestatud
rakendusotsuses 2011/344/EL ning mida on täpsustatud 17. mai 2011. aasta
vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. [2] COM(2012)324 final. [3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047. [4] Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.