EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02016R1628-20210630
Regulation (EU) 2016/1628 of the European Parliament and of the Council of 14 September 2016 on requirements relating to gaseous and particulate pollutant emission limits and type-approval for internal combustion engines for non-road mobile machinery, amending Regulations (EU) No 1024/2012 and (EU) No 167/2013, and amending and repealing Directive 97/68/EC (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1628, 14. september 2016, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1628, 14. september 2016, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst
02016R1628 — ET — 30.06.2021 — 002.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1628, 14. september 2016, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252 16.9.2016, lk 53) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/1040, 15. juuli 2020, |
L 231 |
1 |
17.7.2020 |
|
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1068, 24. juuni 2021, |
L 230 |
1 |
30.6.2021 |
Parandatud:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1628,
14. september 2016,
mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks
(EMPs kohaldatav tekst)
I PEATÜKK
REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse ka mootori gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnormidega seotud teatavad kohustused väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate suhtes, millele paigaldatakse või on paigaldatud artikli 2 lõikes 1 osutatud mootor.
Artikkel 2
Kohaldamisala
Käesolevat määrust ei kohaldata mootoritele, mida kasutatakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ( 1 ) artikli 2 lõikes 1 osutatud sõidukite käitamiseks;
määruse (EL) nr 167/2013 artikli 3 punktis 8 määratletud põllu- ja metsamajanduses kasutatavate traktorite käitamiseks;
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 168/2013 ( 2 ) artikli 2 lõikes 1 osutatud sõidukite käitamiseks;
statsionaarsetel masinatel;
meresõidukitel, mille puhul on vaja kehtivat meresõidu- või ohutussertifikaati;
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/1629 ( 3 ) määratletud ja selle kohaldamisalast välja jäävatel veesõidukitel;
siseveelaevade käitamiseks või siseveelaevadel abimootorina ja mille kasulik võimsus on alla 19 kW;
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL ( 4 ) artikli 3 punktis 1 määratletud veesõidukitel;
komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 ( 5 ) artikli 2 punktis a määratletud õhusõidukitel;
vabaajasõidukitel, v.a motoorsaanid, maastikusõidukid ja bagid;
sõidukitel ja masinatel, mida kasutatakse ainult võistlustel või mis on mõeldud ainult võistlustel kasutamiseks;
teisaldatavates tuletõrjepumpades, mis on määratletud Euroopa standardis teisaldatavate tuletõrjepumpade kohta ja kuuluvad selle kohaldamisalasse ( 6 );
sõidukite või masinate väiksemõõtmeliste mudelite või koopiate puhul, mille kasulik võimsus on alla 19 kW.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„väljaspool teid kasutatav liikurmasin“ – liikuv masin, teisaldatav seade või sõiduk, kas kerega või ilma või ratastega või ilma, mis ei ole ette nähtud reisijate ega kauba veoks maanteedel, ning mis hõlmab maanteedel reisijate ja kauba veoks mõeldud sõidukite raamile paigaldatud masinaid; |
2) |
„ELi tüübikinnitus“ – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et mootoritüüp või mootoritüüpkond vastab käesoleva määruse asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele; |
3) |
„gaasilised saasteained“ – mootorist gaasilises olekus eralduvad saasteained, nagu süsinikoksiid (CO), kõik süsivesinikud (HC) ja lämmastikoksiidid (NOx); NOx on lämmastikoksiid (NO) ja lämmastikdioksiid (NO2) ning seda väljendatakse NO2 ekvivalendina; |
4) |
„tahked osakesed“ – mootorist väljuvas gaasis oleva mis tahes aine mass, mis kogutakse ette nähtud filtrisse pärast gaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril kuni 325 K (52 °C); |
5) |
„tahkete osakeste arv“ – mootorist väljuvate enam kui 23 nm läbimõõduga tahkete osakeste arv; |
6) |
„tahkete osakeste heide“ – mootorist eralduvad ained, mida mõõdetakse tahkete osakeste või tahkete osakeste arvu näitajaga; |
7) |
„sisepõlemismootor“ või „mootor“ – energiamuundur, mis ei ole gaasiturbiinmootor ja mis on mõeldud keemilise energia (sisend) muundamiseks sisepõlemisprotsessi teel mehaaniliseks energiaks (väljund); see hõlmab II ja III peatükile vastavuse tagamiseks vajalikku heitekontrollisüsteemi ja mootori elektroonilis(t)e juhtarvuti(te) ja mõne muu jõuseadme või väljaspool teid kasutatava liikurmasina juhtimisüksuse vahelist andmesideliidest (riistvara ja sõnumid), kui need on paigaldatud; |
8) |
„mootoritüüp“ – mootorite rühm, mis ei erine üksteisest mootori põhitunnuste poolest; |
9) |
„mootoritüüpkond“ – tootja määratletud mootorite rühmad, millel on nende konstruktsioonist tulenevalt ühesugused heitenäitajad ja mis vastavad kohaldatavatele heite piirnormidele; |
10) |
„algmootor“ – mootoritüüp, mis on valitud mootoritüüpkonnast lähtuvalt sellest, et kõnealuse mootoritüübi heitkoguste näitajad on omased sellele mootoritüüpkonnale; |
11) |
„asendusmootor“ – mootor,
a)
mida kasutatakse ainult juba turule lastud ja väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale paigaldatud mootori asendamiseks ja
b)
mis vastab heite piirnormide etapile, mis on madalam kui etapp, mida kohaldatakse mootori asendamise kuupäeval; |
12) |
„kasutusel olev mootor“ – mootor, mida kasutatakse väljaspool teid kasutatavas liikurmasinas tavapärases töörežiimis, tavapärastes tingimustes ja tavapärase nimikoormusega ning mida kasutatakse artiklis 19 osutatud heite seire testideks; |
13) |
„survesüütemootor“ – survesüüte põhimõttel töötav mootor; |
14) |
„sädesüütemootor“ – sädesüüte põhimõttel töötav mootor; |
15) |
„sädesüütega käsimootor“ – sädesüütega mootor võrdlusvõimsusega alla 19 kW, mida kasutatakse seadmes, mille puhul on täidetud vähemalt üks järgmine tingimus:
a)
käitaja kannab seadet seadme kavandatud funktsiooni(de) kasutamise ajal;
b)
seade peab oma kavandatud funktsiooni(de) täitmiseks töötama mitmes asendis, näiteks tagurpidi või külili;
c)
seadme tühimass koos mootoriga on alla 20 kg ja selle puhul on täidetud vähemalt üks järgmine tingimus:
i)
käitaja peab seadet selle kavandatud funktsiooni(de) kasutamise ajal hoidma või kandma;
ii)
käitaja peab seadet selle kavandatud funktsiooni(de) kasutamise ajal hoidma või suunama;
iii)
seda kasutatakse generaatoris või pumbas; |
16) |
„vedelkütus“ – kütus, mis on ümbritseva keskkonna standardtingimustel (298K, ümbritseva keskkonna absoluutrõhk 101,3 kPa) vedelas olekus; |
17) |
„gaaskütus“ – kütus, mis on ümbritseva keskkonna standardtingimustel (298K, ümbritseva keskkonna absoluutrõhk 101,3 kPa) täielikult gaasilises olekus; |
18) |
„segakütuseline mootor“ – mootor, mis on mõeldud samal ajal töötama nii vedelkütuse kui ka gaaskütusega, kusjuures mõlemat kütust mõõdetakse eraldi, ning mille puhul töötingimustest sõltuvalt võib ühe või teise kütuse kulu olla erinev; |
19) |
„ühekütuseline mootor“ – mootor, mis ei ole segakütuseline mootor; |
20) |
„gaaskütuse energiategur“ – segakütuselise mootori puhul gaaskütuse energiasisalduse suhe mõlema kütuse energiasisaldusesse; ühekütuselise mootori puhul määratakse gaaskütuse energiateguriks kütuse tüübist tulenevalt kas 1 või 0; |
21) |
„püsikiirusega mootor“ – mootor, mille ELi tüübikinnitus on seotud vaid püsikiirusel käitamisega, välja arvatud mootorid, mille püsikiiruse reguleerimise funktsioon on eemaldatud või välja lülitatud; sellel võib olla tühikäik, mida kasutatakse käivitamisel või seiskamisel, ja regulaator, mille abil on võimalik mootorile seisu ajal seadistada teistsugune kiirus; |
22) |
„muutuva kiirusega mootor“ – mootor, mis ei ole püsikiirusega mootor; |
23) |
„püsikiirusel käitamine“ – mootori käitamine regulaatoriga, mis kontrollib automaatselt käitaja nõuet säilitada mootori kiirus isegi muutuva koormuse korral; |
24) |
„abimootor“ – mootor, mis on paigaldatud või on ette nähtud paigaldamiseks väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale ning mis ei käita nimetatud masinat otseselt ega kaudselt; |
25) |
„kasulik võimsus“ – mootori võimsus kilovattides (kW), mis on saadud katsestendil väntvõlli või samaväärse seadise otsalt, mõõdetud vastavalt meetodile, mis on UNECE eeskirjas nr 120 sisepõlemismootorite võimsuse mõõtmiseks ette nähtud, ja kasutades artikli 25 lõikes 2 määratletud etalonkütust või kütusekombinatsiooni; |
26) |
„võrdlusvõimsus“ – kasulik võimsus, mida kasutatakse mootori suhtes kohaldatavate heite piirnormide kindlaksmääramiseks; |
27) |
„nimivõimsus“ – mootori tootja deklareeritud kasulik võimsus kilovattides mootori nimikiirusel; |
28) |
„suurim kasulik võimsus“ – kasuliku võimsuse suurim väärtus mootoritüübi nimivõimsuskõveral täiskoormusel; |
29) |
„nimikiirus“ – suurim pöörlemissagedus täiskoormusel, mida mootori pöörlemissageduse regulaator vastavalt tootja määrangutele võimaldab, või regulaatori puudumise korral pöörlemissagedus, mille juures mootori kasulik võimsus on tootja andmete kohaselt suurim; |
30) |
„mootori tootmiskuupäev“ – kuupäev (kuu ja aasta), millal mootorit pärast tootmisliinilt tulekut viimast korda kontrollitakse ja mootor on valmis tarnimiseks või ladustamiseks; |
31) |
„üleminekuperiood“ – III lisas sätestatud V etapi mootorite turule laskmise kuupäevale järgnevad esimesed 24 kuud; |
32) |
„üleminekumootor“ – mootor, mille tootmiskuupäev on varasem III lisas sätestatud V etapi mootorite turule laskmise kuupäevast ja mis
a)
vastab 5. oktoobril 2016 kehtivas asjaomases õigusaktis ette nähtud uusimatele rakendatavatele heite piirnormidele või
b)
kuulub võimsusklassi või seda kasutatakse või see on kavandatud kasutamiseks rakenduses, mille suhtes ei kohaldatud 5. oktoobril 2016 saasteainete heite piirnorme ja mille jaoks ei olnud siis vaja liidu tasandi tüübikinnitust; |
33) |
„väljaspool teid kasutatava liikurmasina tootmiskuupäev“ – masina kohustuslikule märgistusele märgitud kuu ja aasta, või kohustusliku märgistuse puudumisel kuu ja aasta, millal masinat pärast tootmisliinilt tulekut viimati kontrolliti; |
34) |
„siseveelaev“ – veesõiduk, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1629 kohaldamisalasse; |
35) |
„generaatorseade“ – sõltumatu väljaspool teid kasutatav liikurmasin, mis ei ole jõuseadme osa ja mis on eelkõige ette nähtud elektrienergiat tootma; |
36) |
„statsionaarne masin“ – masin, mis on ette nähtud esmasel kasutamisel alaliselt ühte asukohta paigaldamiseks ja mis ei ole mõeldud mööda maanteed ega muul viisil liigutamiseks, välja arvatud vedu tootmiskohast esmase paigaldamise kohta; |
37) |
„alaliselt paigaldatud“ – poltidega või muul viisil tugevalt aluse või muu sideme külge kinnitatud selliselt, et eemaldamine ilma tööriistu või seadmeid kasutamata ei ole võimalik, ning mis võimaldab mootori käitamist hoones, struktuuris, rajatises või käitises ühes asukohas; |
38) |
„mootorsaan“ – liikurmasin, mis on ette nähtud peamiselt lumisel maastikul sõitmiseks, mis liigub edasi lumega kokkupuutuvate roomikute abil ja mida juhitakse lumega kokkupuutuva suusa või kokkupuutuvate suuskade abil ning mille suurim töökorras masina tühimass on 454 kg (sealhulgas standardvarustus, jahutusvedelik, määrdeained, kütus ja tööriistad, kuid ilma lisaseadmete ja juhita); |
39) |
„maastikusõiduk“ või „ATV“ – mootoriga käitatav ja juhtrauaga juhitav nelja või enama madalrõhurehviga mootorsõiduk, mis on mõeldud eelkõige sõitmiseks pindamata pinnasel ja millel on ainult juhile mõeldud ühekohaline sadul või ühekohaline juhile mõeldud sadul ja iste ühele reisijale; |
40) |
„bagi“ – iseliikuv ja inimese kontrollitav nelja- või enamarattaline liigendita sõiduk, mis on mõeldud eelkõige sõitmiseks pindamata pinnasel ning mille minimaalne tühimass töökorras sõiduki puhul on 300 kg (sealhulgas standardvarustus, jahutusaine, määrdeained, kütus, tööriistad, kuid ilma lisaseadmete ja juhita) ja valmistajakiirus vähemalt 25 km/h; see on ette nähtud ka inimeste või kauba vedamiseks ning seadmete lükkamiseks ja tõmbamiseks ning selle kontrollimiseks kasutatakse muud juhtseadet kui juhtraud ning see on ette nähtud kasutamiseks vabaaja- või tarbesõidukina ja kannab kuni kuut inimest (k.a juht), kes istuvad üksteise kõrval ühel või mitmel istmel, mis ei ole sadul; |
41) |
„raudteesõiduk“ – väljaspool teid kasutatav liikurmasin, mis liigub ainult raudteerööbastel; |
42) |
„vedur“ – raudteesõiduk, mis on ette nähtud andma oma rataste või teise raudteesõiduki rataste abil liikumisjõudu endale või muudele veoste, reisijate või muude seadmete vedamiseks kavandatud raudteesõidukitele, kuid mis ei ole projekteeritud ega kavandatud veose ega reisijate vedamiseks (välja arvatud veduri käitajad); |
43) |
„mootorvagun“ – raudteesõiduk, mis on ette nähtud andma oma rataste või teise raudteesõiduki rataste abil endale liikumisjõudu ning mis on mõeldud eelkõige kauba või reisijate või mõlema vedamiseks ning mis ei ole vedur; |
44) |
„raudteeabisõiduk“ – raudteesõiduk, mis ei ole mootorvagun ega vedur, sealhulgas raudteesõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud teostama hooldus- või ehitustöid või tõstmistoiminguid rööbastel või muus raudteetaristu osas; |
45) |
„liikurkraana“ – oma jõuseadmega noolkraana, mis on võimeline liikuma teedel või väljaspool teid või nii teedel kui väljaspool teid, mille stabiilsuse tagab raskusjõud ning mis liigub ratastel, roomikutel või muude liikuvseadiste abil; |
46) |
„lumepuhur“ – oma jõuseadmega masin, mis on ette nähtud ainult lumekoristuseks tee pinnalt ning millega kogutakse lumi kokku ja heidetakse väljavisketorust välja; |
47) |
„turul kättesaadavaks tegemine“ – mootori või väljaspool teid kasutatava liikurmasina tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks või kasutamiseks; |
48) |
„turule laskmine“ – mootori või väljaspool teid kasutatava liikurmasina liidu turul esimest korda kättesaadavaks tegemine; |
49) |
„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees mootorile ELi tüübikinnituse või loa andmise menetluse kõigis aspektides ning mootori tootmise nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetud mootori turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud ELi tüübikinnitusmenetlusega hõlmatud mootori kõigisse projekteerimis- ja konstrueerimisetappidesse või mitte; |
50) |
„tootja esindaja“ või „esindaja“ – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on kirjaliku volitusega nõuetekohaselt nimetanud ennast tüübikinnitus- või turujärelevalveasutuses esindama ja enda nimel tegutsema käesoleva määrusega reguleeritud küsimustes; |
51) |
„importija“ – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb turule mootori, mis on pärit kolmandast riigist, olenemata sellest, kas mootor on juba väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale paigaldatud või mitte; |
52) |
„levitaja“ – füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, välja arvatud tootja ja importija, kes teevad mootori turul kättesaadavaks; |
53) |
„ettevõtja“ – tootja, tootja esindaja, importija või levitaja; |
54) |
„algseadme valmistaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab väljaspool teid kasutatava liikurmasina; |
55) |
„tüübikinnitusasutus“ – liikmesriigi loodud või määratud ja komisjonile teatatud ametiasutus, mille pädevusse kuuluvad:
a)
mootoritüübi või -tüüpkonna ELi tüübikinnituse kõik aspektid;
b)
loa andmise menetlus;
c)
ELi tüübikinnitustunnistuste väljastamine ja asjakohasel juhul tühistamine või väljastamisest keeldumine;
d)
tegutsemine teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktasutusena;
e)
tehniliste teenistuste määramine ja
f)
toodangu vastavust käsitlevate tootjapoolsete kohustuste täitmise tagamine; |
56) |
„tehniline teenistus“ – organisatsioon või asutus, mille tüübikinnitusasutus on määranud katseid korraldavaks katselaboriks või toodangu vastavuse hindamise organiks, et teha alghindamist ja muid katseid või kontrolle tüübikinnitusasutuse nimel, või tüübikinnitusasutus, kes täidab neid ülesandeid ise; |
57) |
„turujärelevalve“ – riigi ametiasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud mootorid vastavad liidu asjakohastele ühtlustamisalastele õigusaktidele; |
58) |
„turujärelevalveasutus“ – liikmesriigi asutus, kes vastutab oma territooriumil turujärelevalve eest; |
59) |
„riigi ametiasutus“ – liikmesriigi tüübikinnitusasutus või muu asutus, kes on kaasatud väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate mootorite või väljaspool teid kasutatavate mootoriga liikurmasinate turujärelevalve, piirikontrolli või turule laskmise menetlustesse ning vastutab nende menetluste eest; |
60) |
„lõpptarbija“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole tootja, algseadme valmistaja, importija ega levitaja, kuid kes vastutab mootori käitamise eest, kui see on paigaldatud väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale; |
61) |
„heitekontrollistrateegia“ – konstruktsioonielement või konstruktsioonielementide kogum, mis on lisatud mootori või väljaspool teid kasutatavate mootoriga liikurmasinate üldkonstruktsioonile ja mida kasutatakse selleks, et kontrollida heitkoguseid; |
62) |
„heitekontrollisüsteem“ – seade, süsteem või konstruktsioonielement, mis kontrollib või vähendab heidet; |
63) |
„katkestusstrateegia“ – heitekontrolli strateegia, mis vähendab heitekontrolli tõhusust väliskeskkonnas või mootori töötamise ajal kas masina tavapärasel töötamisel või väljaspool ELi tüübikinnituse katsemenetlust; |
64) |
„elektrooniline juhtarvuti“ – mootori elektrooniline seade, mis on heitekontrollisüsteemi osa ja mis kasutab mootori parameetrite kontrollimiseks mootori anduritelt saadavat teavet; |
65) |
„heitgaasitagastus“ – heitekontrollisüsteemis kasutatav tehnoloogia, mis vähendab heidet, juhtides põlemiskambri(te)st välja paisatud heitgaasid tagasi mootorisse, et segada need sissetuleva õhuga enne põlemist või selle ajal, välja arvatud gaasijaotusfaaside abil sissetuleva õhuga enne põlemist või selle ajal segatava jääkheitgaasi koguse suurendamine põlemiskambri(te)s; |
66) |
„heitgaasi järeltöötlussüsteem“ – katalüsaator, kübemefilter, deNOx-süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heitevähendusseade, v.a heitgaasitagastus ja turboülelaadurid, mis on heitekontrollisüsteemi osa, kuid paigaldatud mootori väljalaskeavade järele; |
67) |
„lubamatu muutmine“ – heitekontrollisüsteemi, sealhulgas selle tarkvara või muude loogilise kontrolli elementide inaktiveerimine, reguleerimine või muutmine, mis kas tahtlikult või tahtmatult suurendab mootori tekitatud heitkoguseid; |
68) |
„katsetsükkel“ – kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks püsirežiimis või muutuvas režiimis; |
69) |
„püsikatsetsükkel“ – katsetsükkel, mille puhul valitakse lõplik arv mootori kiiruse ja pöördemomendi nominaalseid püsiväärtusi; püsikatsed on kas üksikrežiimis või astmelised; |
70) |
„siirdekatsetsükkel“ – katsetsükkel, mille puhul mõõdetakse kiiruse ja pöördemomendi normaliseeritud väärtuseid sekundilise sammuga; |
71) |
„karter“ – mootori sees või väljaspool mootorit asuv ruum, mis on ühendatud karteripõhjaga sisemise või välimise torustiku abil, mille kaudu väljuvad gaasid ja aur; |
72) |
„regenereerimine“ – toiming, mille käigus heitetase muutub, sest heitgaasi järeltöötluse töövõime taastatakse vastavalt ettenähtule, ja mis liigitatakse pidevaks ja perioodiliseks (harva toimuv) regenereerimiseks; |
73) |
„heite püsimisaeg“ – halvendustegurite määramiseks kasutatavate tundide arv või asjakohasel juhul vahemaa; |
74) |
„halvendustegurid“ – heite püsimisaja alguse ja lõpu heite suhet iseloomustavate tegurite kogum; |
75) |
„virtuaalne katsemeetod“ – arvutisimulatsioon koos arvutustega, mis iseloomustab mootori heitetaset ja on otsustamisel abiks ilma mootorit füüsiliselt kasutamata. |
Artikkel 4
Mootorikategooriad
Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mootorikategooriaid, mis jagunevad alamkategooriateks I lisas esitatud viisil:
1) |
„NRE-kategooria“ :
a)
mootorid väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, mis on ette nähtud või mis sobivad liikumiseks või liigutamiseks teel või mujal ning mis ei ole artikli 2 lõike 2 alusel kohaldamisalast välja arvatud ja mis ei kuulu käesoleva lõike punktides 2–10 nimetatud teistesse kategooriatesse;
b)
mootorid, mille võrdlusvõimsus on alla 560 kW ja mida kasutatakse IWP-, IWA-, RLL- või RLR-kategooriasse kuuluvate V etapi mootorite asemel; |
2) |
„NRG-kategooria“ : mootorid võrdlusvõimsusega üle 560 kW, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult generaatorseadmetes; generaatorseadmete mootorid, millel need omadused puuduvad, kuuluvad vastavalt oma omadustele NRE- või NRS-kategooriasse; |
3) |
„NRSh-kategooria“ : sädesüütega käsimootorid, mille võrdlusvõimsus on alla 19 kW ja mis on mõeldud kasutamiseks ainult käsiseadmetes; |
4) |
„NRS-kategooria“ : sädesüütega mootorid, mille võrdlusvõimsus on alla 56 kW ja mis ei kuulu NRSh-kategooriasse; |
5) |
„IWP-kategooria“ :
a)
ainult siseveelaevade otseseks või kaudseks käitamiseks kasutatavad või nende otseseks või kaudseks käitamiseks ette nähtud mootorid, mille võrdlusvõimsus on 19 kW või rohkem;
b)
mootorid, mida kasutatakse IWA-kategooria mootorite asemel, tingimusel et need vastavad artikli 24 lõikele 8; |
6) |
„IWA-kategooria“ : ainult siseveelaevades abimootorina kasutamiseks ette nähtud mootorid, mille võrdlusvõimsus on 19 kW või rohkem; |
7) |
„RLL-kategooria“ : ainult vedurite käitamiseks kasutatavad või nende käitamiseks ette nähtud mootorid; |
8) |
„RLR-kategooria“ :
a)
ainult mootorvagunite käitamiseks kasutatavad või nende käitamiseks ette nähtud mootorid;
b)
RLL-kategooria V etapi mootorite asemel kasutatavad mootorid; |
9) |
„SMB-kategooria“ : ainult mootorsaanides kasutamiseks ette nähtud sädesüütega mootorid; mootorsaanidele mõeldud muud kui sädesüütega mootorid kuuluvad NRE- kategooriasse; |
10) |
„ATS-kategooria“ : ainult maastikusõidukites ja bagides kasutamiseks ette nähtud sädesüütega mootorid; maastikusõidukitele ja bagidele mõeldud muud kui sädesüütega mootorid kuuluvad NRE- kategooriasse. |
Muutuva kiirusega IWP-kategooria mootorid, mida kasutatakse püsikiirusega käitamiseks, peavad lisaks vastama artikli 24 lõike 7 või 8 nõuetele, olenevalt sellest, milline säte kohaldub.
II PEATÜKK
ÜLDISED KOHUSTUSED
Artikkel 5
Liikmesriikide kohustused
Liikmesriigid annavad loa lasta turule üksnes
väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele juba paigaldatud või veel paigaldamata mootoreid, millel on kehtiv, käesoleva määruse nõuete kohaselt antud ELi tüübikinnitus, ning
väljaspool teid kasutatavaid liikurmasinaid, millele on paigaldatud punktis a osutatud mootorid.
Liikmesriigid ei või keelata, piirata ega takistada
mootorite turule laskmist põhjustel, mis on seotud nende konstruktsiooni ja tööd käsitlevate aspektidega, mis on reguleeritud käesoleva määrusega, kui mootorid vastavad määruse nõuetele;
väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate turule laskmist põhjustel, mis on seotud nimetatud masinatele paigaldatud mootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnormidega, kui kõnealused mootorid kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse ja vastavad selle nõuetele.
Artikkel 6
Tüübikinnitusasutuste kohustused
Register sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
tootja nimi ja aadress ning ettevõtja nimi, kui see on erinev;
tootjale kuuluv(ad) kaubanimi (nimed) või kaubamärk (märgid), kui see (need) on olemas;
teave mootoritüüpide kohta, mis on hõlmatud mootoritüübi või asjakohasel juhul mootoritüüpkonna ELi tüübikinnitusega;
mootorikategooria;
ELi tüübikinnituse number, sealhulgas selle täiendamise number;
ELi tüübikinnituse väljastamise, täiendamise, väljastamisest keeldumise või tühistamise kuupäev ja
artikli 24 lõikes 12 osutatud katsearuande osade „Mootori üldandmed“ ja „Lõplik heitkogus“ sisu.
Artikkel 7
Turujärelevalveasutuste kohustused
Artikkel 8
Tootjate üldised kohustused
Kui juriidiline isik muudab mootorit nii, et selle mootori kategooria või alamkategooria suhtes kohaldatavaid heite piirnorme enam ei järgita, loetakse isik vastutavaks nimetatud heite piirnormidele vastavuse taastamise eest.
Mootoritüübi konstruktsiooni või omaduste muudatusi, samuti nende nõuete muudatusi, millele mootoritüüp tunnistuse kohaselt vastab, võetakse arvesse kooskõlas VI peatükiga.
Artikkel 9
Tootjate kohustused seoses mootoritega, mis ei vasta nõuetele
Uurimistulemuste alusel võtab tootja parandusmeetmeid, et tagada õigel ajal tootmises olevate mootorite vastavus kinnitatud mootoritüübi või -tüüpkonna nõuetele.
Tootja teavitab uurimisest kohe ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.
Artikkel 10
Turujärelevalveks volitatud tootja esindaja kohustused
Turujärelevalveks volitatud tootja esindaja täidab vähemalt järgmisi ülesandeid, mis on nimetatud tootjalt saadud kirjalikus volituses:
tagada, et artikli 23 lõikes 1 nimetatud ELi tüübikinnitustunnistust koos selle lisaga ja asjakohasel juhul artiklis 31 nimetatud nõuetele vastavuse deklaratsiooni koopiat on võimalik tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks teha kümne aasta jooksul pärast mootori turule laskmist;
esitada põhjendatud taotluse korral tüübikinnitusasutusele mootori tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni;
teha tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutusega viimaste taotluse korral koostööd kõigis volitusega hõlmatud meetmetes.
Artikkel 11
Importijate üldised kohustused
Enne ELi tüübikinnituse saanud mootori turule laskmist tagab importija, et
artikli 23 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistus koos selle lisaga on kättesaadav;
mootor kannab artikli 32 kohast kohustuslikku märgistust;
mootor vastab artikli 8 lõikele 5.
Artikkel 12
Importijate kohustused seoses mootoritega, mis ei vasta nõuetele
Importija teatab sellest põhjendamatu viivituseta tootjale, turujärelevalveasutusele ja ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.
Uurimistulemuste alusel võtab importija parandusmeetmeid ja teavitab sellest tootjat, et kiiresti tagada tootmises olevate mootorite vastavus kinnitatud mootoritüübi või -tüüpkonna nõuetele.
Artikkel 13
Levitajate üldised kohustused
Enne mootori turul kättesaadavaks tegemist kontrollib levitaja, kas
tootja on järginud artikli 8 lõiget 5;
importija on järginud artikli 11 lõikeid 2 ja 4, kui need on kohaldatavad;
mootor kannab artikli 32 kohast kohustuslikku märgistust;
mootoriga on kaasas artikli 43 kohane teave ja juhised keeles, mis on kergesti arusaadav algseadme valmistajale.
Artikkel 14
Levitajate kohustused seoses mootoritega, mis ei vasta nõuetele
Artikkel 15
Algseadme valmistajate kohustused seoses mootorite paigaldamisega
Artikkel 16
Tootjate kohustuste kohaldamine importijatele ja levitajatele
Importijat või levitajat, kes kasutab mootori turul kättesaadavaks tegemise korral oma nime või kaubamärki või kes muudab sellist mootorit viisil, mis võib mõjutada mootori vastavust kohaldatavatele nõuetele, käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel tootjana ning eelkõige kohaldatakse sellise importija või levitaja suhtes artiklite 8 ja 9 sätestatud tootjate kohustusi.
Artikkel 17
Ettevõtjate ja algseadmete valmistajate teatamiskohustus
Ettevõtja ja algseadme valmistaja annab tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele taotluse korral viie aasta kohta alates turule laskmisest teavet järgmise kohta:
ettevõtjad, kes on neile mootoreid tarninud;
ettevõtjad või algseadme valmistajad, kui neid on võimalik kindlaks teha, kellele nemad on mootoreid tarninud.
III PEATÜKK
SISULISED NÕUDED
Artikkel 18
ELi tüübikinnituse heitenõuded
Kui asjaomases rakendusaktis kehtestatud mootoritüüpkonna määratlemise parameetrite kohaselt hõlmab üks mootoritüüpkond rohkem kui ühte võimsusvahemikku, tuleb algmootori (ELi tüübikinnituse eesmärgil) ja kõigi samasse mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite tüüpide (tootmise nõuetele vastavuse tagamiseks) puhul asjaomase võimsusvahemikuga seoses
kohaldada heite piirnormide kõige rangemaid väärtusi;
kasutada katsetamiseks kõige karmimatele heite piirnormide väärtustele vastavaid katsetsükleid;
kohaldada III lisas kehtestatud varaseimat ELi tüübikinnituse ja turule laskmise kuupäeva.
Artikkel 19
Kasutusel olevate mootorite heiteseire
Komisjon viib ellu prooviprogrammid, et töötada välja sobivad katsemenetlused nendele mootorikategooriatele ja alamkategooriatele, mille jaoks sellised katsemenetlused puuduvad.
Komisjon viib ellu iga mootorikategooria seireprogrammid, et määrata kindlaks, millises ulatuses vastavad katsetsüklis mõõdetud heitkogused tegelikul kasutamisel mõõdetud heitkogustele. Nimetatud programmide ja nende tulemuste kohta koostatakse igal aastal ettekanne liikmesriikidele, mis seejärel avalikustatakse.
IV PEATÜKK
ELI TÜÜBIKINNITUSMENETLUSED
Artikkel 20
ELi tüübikinnituse taotlemine
Artikkel 21
Teatmik
Taotleja esitab tüübikinnitusasutusele teatmiku, mis sisaldab järgmist:
teabedokument, sealhulgas etalonkütuste ja tootja taotlusel muude artikli 25 lõikes 2 osutatud kütuste loetelu, milles on kirjeldatud nimetatud kütuseid kooskõlas artikli 25 lõikes 4 punktis b osutatud delegeeritud õigusaktiga (edaspidi „teabedokument“);
kõik olulised andmed, joonised, fotod ja muu teave seoses mootoritüübiga või asjakohasel juhul algmootoriga;
mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse taotlemise menetluse raames nõuab.
V PEATÜKK
ELI TÜÜBIKINNITUSMENETLUSTE LÄBIVIIMINE
Artikkel 22
Üldsätted
Taotluse saanud tüübikinnitusasutus annab ELi tüübikinnituse igale mootoritüübile ja -tüüpkonnale, mille puhul on täidetud kõik järgmised nõuded:
teatmiku üksikasjad;
käesoleva määruse nõuded, eelkõige vastavus artiklis 26 osutatud toodangu kontrollimise korrale.
Tüübikinnitusasutus peab siseturu infosüsteemi (IMI) kaudu
tegema teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ühe kuu jooksul alates vastava ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või täiendamisest kättesaadavaks selliste ELi tüübikinnituste loetelu, mille ta on andnud või mida ta on täiendanud, kui seda on tehtud;
tegema teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele viivituseta kättesaadavaks selliste ELi tüübikinnituste loetelu, mille andmisest ta on keeldunud või mille ta on tühistanud, ning sellise otsuse põhjendused;
saatma kuu aja jooksul pärast teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse taotluse saamist mootoritüübi või -tüüpkonna ELi tüübikinnitustunnistuse koopia, kui see on olemas, koos lõikes 6 osutatud teabepaketiga iga mootoritüübi või -tüüpkonna kohta, millele ta on ELi tüübikinnituse andnud, mille ELi tüübikinnituse andmisest keeldunud või mille ELi tüübikinnituse tühistanud.
Teabepaketil peab olema sisukord, kus loetletakse selle sisu, sobilikult nummerdatuna või muul viisil tähistatuna, et iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm oleksid selgelt eristatavad, et kajastada ELi tüübikinnituse menetlemise järjestikuseid etappe, eelkõige läbivaatamise ja ajakohastamise kuupäevi.
Tüübikinnitusasutus tagab, et teabepaketis sisalduv teave on kättesaadav vähemalt 25 aasta jooksul pärast asjaomase ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu.
Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, milles sätestatakse
lõikes 4 osutatud ühtlustatud nummerdussüsteemi kindlaksmääramise meetod;
lõikes 5 osutatud andmevahetuse vormid ja andmete struktuur.
Nimetatud rakendusaktid võetakse kooskõlas artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu 31. detsembriks 2016.
Artikkel 23
ELi tüübikinnitustunnistust käsitlevad erisätted
ELi tüübikinnitustunnistusel on järgmised lisad:
teabepakett;
asjakohasel juhul artiklis 31 osutatud nõuetele vastavuse deklaratsioonide allkirjastamiseks volitatud isikute nimed ja allkirjanäidised ning märge nende ametikoha kohta.
Iga kinnitatud mootoritüübi või -tüüpkonna puhul teeb tüübikinnitusasutus järgmisi toiminguid:
täidab kõik asjakohased ELi tüübikinnitustunnistuse osad ja lisab katsearuande;
koostab teabepaketi sisukorra;
väljastab taotlejale viivitamata täidetud tunnistuse koos selle lisadega.
Artikkel 24
ELi tüübikinnituseks nõutavad katsed
Olenemata esimesest lõigust, võib tootja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valida mootori, mille tunnused ei vasta kinnitatava mootoritüübi või asjakohasel juhul mootoritüüpkonna algmootori tunnustele, kuid milles on ühendatud mitmed nõutava heitetaseme seisukohast kõige ebasoodsamad omadused. Valiku tegemisel võib otsustamise hõlbustamiseks kasutada virtuaalseid katsemeetodeid.
Artikkel 25
ELi tüübikinnituse jaoks vajalike mõõtmiste ja katsete tegemine
Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate mootorite heitkoguste katsete lõplikud tulemused kujunevad välja kõigi alljärgnevate tegurite kohaldamise tulemusel:
karterigaaside heitkogused, kui see on lõikes 3 kohaselt nõutav ja see ei ole veel hõlmatud laborimõõtmisega;
vajalikud korrektsioonitegurid, kui see on lõikes 3 kohaselt nõutav ja kui mootoril on regenereeruv heitgaasi järeltöötlussüsteem;
halvendustegurid kõigi mootorite kohta, mis on asjakohased V lisas täpsustatud heite püsimisaegadele.
Kui mootoritüübi või -tüüpkonnaga tehakse katseid, et selgitada välja, kas mootoritüüp või -tüüpkond vastab käesolevas määruses sätestatud heitenormidele, kasutatakse järgmisi etalonkütuseid või kütusekombinatsioone:
diislikütus;
bensiin;
bensiini/õli segu kahetaktiliste sädesüütega mootorite korral;
maagaas/biometaan;
veeldatud naftagaas;
etanool.
Mootoritüüp või -tüüpkond peab käesolevas määruses sätestatud heite piirnormidele vastama ka muude täpsustatud kütuste, kütusesegude või kütuseemulsioonide kasutamisel, mille tootja on ära märkinud ELi tüübikinnituse taotluses ja kirjeldanud teatmikus.
Mõõtmiste ja katsete tegemisel peavad tehnilised nõuded olema täidetud seoses järgmisega:
katseseadmed ja katsemenetlus;
heite mõõtmise ja proovivõtu seadmed ja kord;
andmete hindamise ja arvutusmeetodid;
halvendustegurite määramise meetod;
II lisas sätestatud V etapi heite piirnormidele vastavate NRE-, NRG-, IWP-, IWA-, RLR-, NRS-, NRSh-, SMB- ja ATS-kategooriasse kuuluvate mootorite puhul:
karterigaaside heite arvestamise meetod;
heitgaasi järeltöötlussüsteemi pideva või harva toimuva regenereerimise kindlaksmääramise ja arvestamise meetod;
II lisas sätestatud V etapi heite piirnormidele vastavate NRE-, NRG-, IWP-, IWA-, RLL- ja RLR-kategooriasse kuuluvate elektrooniliselt juhitavate mootorite puhul, mis kasutavad elektroonilist juhtimist kütuse sissepritsimise koguse ja ajastuse määramiseks või mis kasutavad elektroonilist juhtimist NOx vähendamiseks kasutatava heitekontrollisüsteemi aktiveerimiseks, deaktiveerimiseks või seadistamiseks:
heitekontrollistrateegiad, sealhulgas strateegiate näitlikustamiseks vajalikud dokumendid;
NOx kontrollimeetmed, sealhulgas kontrollimeetmete näitlikustamise meetod;
asjaomase maanteevälise püsikatsetsükliga seotud ala, mille piires kontrollitakse kogust, mille võrra võib heide ületada II lisas sätestatud heite piirnorme;
kontrollpiirkonnas heitkoguse stendikatse raames tehnilise teenistuse valitud täiendavad mõõtmispunktid.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, milles sätestatakse
metoodika heitkoguste laborikatsete tulemuste kohandamiseks selliselt, et need sisaldaksid lõike 1 punktis c osutatud halvendustegureid;
lõikes 2 osutatud etalonkütuste tehnilised tunnused ja asjakohasel juhul teatmikus kirjeldatud muude täpsustatud kütuste, kütusesegude ja kütuseemulsioonide kirjeldamise nõuded;
üksikasjalikud tehnilised nõuded ja tunnused lõikes 3 osutatud mõõtmiste ja katsete tegemiseks;
tahkete osakeste arvu mõõtmise meetod, võttes arvesse UNECE eeskirja nr 49 06-seerias esitatud kirjeldusi;
II lisas osutatud täielikult või osaliselt gaaskütusel töötavate mootorite katsetamisel kohaldatavad üksikasjalikud tehnilised nõuded.
Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 31. detsembriks 2016.
Artikkel 26
Toodangu vastavuse kontrollimise kord
VI PEATÜKK
ELI TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED JA KEHTIVUS
Artikkel 27
Üldsätted
Muudatuse korral otsustab tüübikinnitusasutus, millist artiklis 28 sätestatud menetlust tuleb kohaldada.
Vajaduse korral võib tüübikinnitusasutus tootjaga konsulteerides otsustada, et tuleb anda uus ELi tüübikinnitus.
Artiklis 28 sätestatud menetlusi kohaldatakse üksnes juhul, kui tüübikinnitusasutus järeldab nende kontrollide või katsete põhjal, et ELi tüübikinnituse nõuded on jätkuvalt täidetud.
Artikkel 28
ELi tüübikinnituste parandused ja täiendused
Kõnealuse paranduse korral parandab tüübikinnitusasutus vajaduse korral ja põhjendamatu viivituseta teabepaketi asjakohased leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja paranduse kuupäeva, ja lisab teabepaketile parandatud sisukorra. Teabepaketi terviklik ajakohastatud versioon koos muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega loetakse käesoleva lõike nõudele vastavaks.
Lõikes 1 osutatud muudatust nimetatakse täienduseks, kui teabepaketis sisalduvad andmed on muutunud ja kui ilmneb mõni järgmine asjaolu:
nõutakse täiendavaid kontrolle või katseid;
ELi tüübikinnitustunnistusel (välja arvatud lisad) sisalduvad andmed on muutunud;
kinnitatud mootoritüübi või -tüüpkonna suhtes hakatakse kohaldama käesoleva määruse või selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud uusi nõudeid.
Täienduse puhul koostab tüübikinnitusasutus ajakohastatud ELi tüübikinnitustunnistuse, mida tähistatakse täienduse numbriga, mida suurendatakse vastavalt juba varem antud täienduste arvule. ELi tüübikinnitustunnistuselt peab selgelt nähtuma laiendamise põhjus ja laiendamise kuupäev.
Artikkel 29
Muudatuste väljastamine ja nendest teatamine
Artikkel 30
ELi tüübikinnituse kehtivus
Mootori ELi tüübikinnitus muutub kehtetuks järgmistel juhtudel:
tüübikinnituse saanud mootoritüübi või asjakohasel juhul mootoritüüpkonna suhtes kohaldatavad uued nõuded muutuvad mootori turule laskmisel kohustuslikuks ning ELi tüübikinnitust ei ole võimalik vastavalt täiendada või parandada;
tüübikinnituse saanud mootoritüübi või -tüüpkonna tootmine lõpetatakse lõplikult ja vabatahtlikult;
ELi tüübikinnitus kaotab kehtivuse artikli 35 lõike 3 kohase piirangu tõttu;
ELi tüübikinnitus on tühistatud vastavalt artikli 26 lõikele 5, artikli 39 lõikele 1 või artikli 40 lõikele 3.
Ühe kuu jooksul pärast teate saamist teavitab tüübikinnitusasutus, kes mootoritüübile või -tüüpkonnale ELi tüübikinnituse andis, sellest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi.
Sel juhul edastab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kogu asjakohase teabe viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.
Kõnealuses teabes märgitakse eelkõige viimase toodetud mootori tootmise kuupäev ja mootori identifitseerimisnumber.
VII PEATÜKK
NÕUETELE VASTAVUSE DEKLARATSIOON JA MÄRGISED
Artikkel 31
Nõuetele vastavuse deklaratsioon
Tootja kui mootoritüübi või -tüüpkonna ELi tüübikinnituse omaja väljastab nõuetele vastavuse deklaratsiooni (edaspidi „nõuetele vastavuse deklaratsioon“), mis on kaasas mootoritega, mis on lastud turule vastavalt
artikli 34 lõikes 2, 4, 5, 6, 7 või 8 või artikli 35 lõikes 4 osutatud erandile või
artikli 58 lõikes 9, 10 või 11 osutatud üleminekusättele.
Nõuetele vastavuse deklaratsioonis tuuakse välja mootori eritunnused ja mootorile kohalduvad piirangud, see antakse mootoriga tasuta kaasa ja asjakohasel juhul peab see olema kaasas väljaspool teid kasutatava liikurmasinaga, millele mootor on paigaldatud. Selle väljastamine ei sõltu tootjale taotluse või lisateabe esitamisest. Nõuetele vastavuse deklaratsiooni võib esitada ka turvalisel elektroonilisel kujul.
Lõpptarbija taotluse korral väljastab tootja talle kümne aasta jooksul pärast mootori tootmise kuupäeva nõuetele vastavuse deklaratsiooni duplikaadi tasu eest, mis ei ületa selle väljastamise kulu. Iga nõuetele vastavuse deklaratsiooni duplikaadi esiküljel peab olema selgelt nähtav sõna „duplikaat“.
Iga liikmesriik võib taotleda tootjalt nõuetele vastavuse deklaratsiooni tõlkimist selle liikmesriigi ametlikku keelde või ametlikesse keeltesse.
Artikkel 32
Mootorite kohustuslik märgistus
Allpool osutatud mootorite puhul sisaldab kohustuslik märgistus täiendavat teavet, milles märgitakse, et mootori suhtes kohaldatakse asjaomaseid erandeid või üleminekusätteid:
artikli 34 lõike 1 kohaselt kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ette nähtud mootorid, mis on toodetud liidus või väljaspool liitu ja paigaldatud liidus väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele;
artikli 34 lõike 2, 5, 6 või 8 kohaselt turule lastud mootorid;
artikli 34 lõike 4 kohaselt ajutiselt turule lastud mootorid;
artikli 58 lõike 5 kohaselt turule lastud üleminekumootorid;
artikli 34 lõike 7, artikli 58 lõike 10 või 11 kohaselt turule lastud asendusmootorid.
Artikkel 33
Mootorite ajutine märgistus
VIII PEATÜKK
ERANDID
Artikkel 34
Üldised erandid
Käesoleva lõike kohaldamisel ei käsitata relvajõudude osana tuletõrje- ja kodanikukaitse-, avaliku korra tagamise eest vastutavaid ja kiirabi teenistusi.
RLL- ja RLR-kategooria mootorite puhul, mis on lastud liidu turule pärast 31. detsembrit 2011, võivad liikmesriigid anda loa lasta turule asendusmootorid, mis vastavad heite piirnormidele, mis kehtisid asendatava mootori suhtes selle esimest korda liidu turule laskmise ajal.
RLL- ja RLR-kategooria mootorite puhul võivad liikmesriigid anda loa lasta turule mootorid, mis vastavad 5. oktoobril 2016 kehtivas asjaomases õigusaktis ette nähtud uusimatele kohaldatavatele heite piirnormidele, tingimusel et:
nimetatud mootorid on sellise projekti osa, mis on 6. oktoobril 2016 edasijõudnud arendusjärgus, nagu on määratletud direktiivis 2008/57/EÜ, ja
II lisa tabelites II-7 ja II-8 sätestatud kohaldatavatele heite piirnormidele vastavate mootorite kasutamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.
Hiljemalt 17. septembriks 2017 edastavad kõik liikmesriigid komisjonile niisuguste projektide loetelu.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks üksikasjalike tehniliste kirjelduste ja tingimustega, mis on ette nähtud
tootja poolt algseadme valmistajale mootori tarnimiseks heitgaasi järeltöötlussüsteemist eraldi, nagu on osutatud lõikes 3;
kohapeal tehtavateks katseteks selliste mootorite ajutiseks turule laskmiseks, millele ei ole antud ELi tüübikinnitust käesoleva artikli kohaselt, nagu on osutatud lõikes 4;
lõigetes 5 ja 6 osutatud mootoritele ELi tüübikinnituse andmiseks ja nende turule laskmise lubamiseks, mis vastavad VI lisas sätestatud eriotstarbega mootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnormidele.
Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 31. detsembriks 2016.
Artikkel 35
Uute tehnoloogiate või uute põhimõtete suhtes tehtavad erandid
Tüübikinnitusasutus annab lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnituse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
taotluses on esitatud põhjused, miks kõnealused uued tehnoloogiad või uued põhimõtted muudavad mootoritüübi või -tüüpkonna ühele või mitmele käesoleva määruse nõudele mittevastavaks;
taotluses on kirjeldatud uue tehnoloogia või uue põhimõtte keskkonnamõju ning meetmeid, mis on võetud selleks, et võrreldes käesoleva määruse nõuetega, mille suhtes erandit taotletakse, oleks tagatud vähemalt samaväärne keskkonnakaitse tase;
esitatud on katsete kirjeldus ja nende tulemused, mis tõendavad, et punktis b esitatud tingimus on täidetud.
Asjakohasel juhul täpsustatakse komisjoni loas, kas tüübikinnituse suhtes kohaldatakse piiranguid.
Kõnealune luba antakse rakendusaktiga.
Enne seda, kui komisjon teeb lõike 3 kohaselt otsuse loa andmise kohta, võib tüübikinnitusasutus väljastada ajutise ELi tüübikinnituse, mis kehtib
ainult selle liikmesriigi territooriumil;
ainult taotletava erandi alla kuuluva mootoritüübi või -tüüpkonna kohta ja
vähemalt 36 kuud.
Kui väljastatakse ajutine ELi tüübikinnitus, teavitab tüübikinnitusasutus sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike, edastades neile toimiku, mis sisaldab lõikes 2 osutatud teavet.
Sellise ajutise ELi tüübikinnituse ajutine olemus ja piiratud territoriaalne kehtivus peavad nähtuma ELi tüübikinnitustunnistuse ja nõuetele vastavuse deklaratsiooni pealkirjast.
Olenemata komisjoni otsusest lõikes 3 osutatud loa andmisest keelduda, võib ajutise ELi tüübikinnituse kohaselt enne selle kehtivuse lõppu toodetud mootoreid turule lasta igas liikmesriigis, kelle tüübikinnitusasutused tunnustasid ajutist ELi tüübikinnitust.
Artikkel 36
Delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide hilisem kohandamine
Kui artikli 35 kohaselt tehtud erand on reguleeritud UNECE eeskirjaga, teeb komisjon ettepaneku eeskirja muutmiseks kooskõlas menetlusega, mis on ette nähtud muudetud 1958. aasta kokkuleppega.
Kui delegeeritud õigusakti või rakendusakti kohandamiseks vajalikke samme ei ole astutud, võib komisjon rakendusakti vormis otsusega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning ajutise ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotluse korral, lubada kõnealusel liikmesriigil selle kehtivusaega pikendada.
IX PEATÜKK
TOOTMISARUANDLUS JA -KONTROLL
Artikkel 37
Tootjate kohustused toodangut käsitleva aruandluse kohta
Nimetatud loetelu esitatakse
45 päeva jooksul pärast iga kalendriaasta lõppu;
viivitamata pärast kõiki III lisas osutatud mootorite turule laskmise kuupäevi ja
pärast tähtaega, mille otsustab kehtestada tüübikinnitusasutus.
Artikkel 38
Kontrollimeetmed
X PEATÜKK
KAITSEKLAUSLID
Artikkel 39
Kinnitatud tüübile mittevastavad mootorid
Asjaomane tüübikinnitusasutus teavitab võetud meetmetest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi.
Tüübikinnitusasutus teavitab komisjoni ning vajaduse korral korraldab komisjon asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.
Artikkel 40
Mootorite tagasikutsumine
Kui ELi tüübikinnituse saanud tootja on kohustatud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 lõike 1 kohaldamise tulemusel mootorid olenemata sellest, kas need on väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale paigaldatud või mitte, turult tagasi kutsuma põhjusel, et mootor on keskkonnakaitse või rahvatervise seisukohast tõsiselt ohtlik, teavitab tootja
sellest viivitamata mootorile ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust ning
pakub asjaomasele tüübikinnitusasutusele välja asjakohased parandusmeetmed, mille abil kõrvaldada tõsine oht.
Tüübikinnitusasutused tagavad nimetatud parandusmeetmete tulemusliku rakendamise oma liikmesriigis.
Kui tootja seejärel ei paku välja ega rakenda tulemuslikke parandusmeetmeid, võtab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus ise kõik nõutavad kaitsemeetmed, mille hulka kuulub ELi tüübikinnituse tühistamine.
ELi tüübikinnituse tühistamise korral teatab tüübikinnitusasutus sellest tootjale, teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ning komisjonile tähitud kirjaga või samaväärsel elektroonilisel teel ühe kuu jooksul asjaomasest tühistamisest.
Artikkel 41
Otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine
Alltoodud laadi või alltoodud eesmärgil tehtud otsuses esitatakse põhjused, millele selline otsus tugineb:
otsus, mis on tehtud käesoleva määruse kohaselt;
otsus, millega keeldutakse ELi tüübikinnitusest või tühistatakse ELi tüübikinnitustunnistus;
otsus, millega nõutakse mootori turult tagasikutsumist,
otsus, millega keelatakse mootori turule laskmine või seda piiratakse või takistatakse, või
otsus, millega keelatakse, piiratakse või takistatakse sellise väljaspool teid kasutatava liikurmasina turule laskmist, millele on paigaldatud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv mootor.
Tüübikinnitusasutus peab teavitama asjaomast isikut järgmisest:
lõikes 1 osutatud otsused;
talle asjaomases liikmesriigis kehtivate seaduste alusel kättesaadavad õiguskaitsevahendid ja õiguskaitsevahenditele kohalduvad tähtajad.
XI PEATÜKK
RAHVUSVAHELISED EESKIRJAD JA TEHNILISE TEABE ESITAMINE
Artikkel 42
Samaväärsete tüübikinnituste tunnustamise
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
selliste UNECE eeskirjade või nende muudatuste (sealhulgas nendes sätestatud nõuetest nende kohaldamise kohta) loetelu, mille poolt liit on hääletanud või millega liit on ühinenud, ja mida tuleb kohaldada väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavatele mootoritüüpidele või -tüüpkondadele ELi tüübikinnituse andmisel;
selliste liidu õigusaktide loetelu, mille alusel antakse ELi tüübikinnitusi, sealhulgas õigusaktides sätestatud nõuete loetelu nende kohaldamise kohta.
Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 31. detsembriks 2016.
Artikkel 43
Algseadme valmistajatele ja lõpptarbijatele mõeldud teave ja juhised
Artikkel 44
Andmete ja teabe vahetamine IMI kaudu
Komisjon tagab, et IMI võimaldab muuhulgas
vahetada andmeid ja teavet ühelt poolt tootjate või tehniliste teenistuste ning teiselt poolt riigi ametiasutuste või komisjoni vahel;
avalikku juurdepääsu teatavatele andmetele ja teabele, mis on seotud tüübikinnituskatsete tulemustega ja kasutusel olevate mootorite seire tulemustega;
olemasolevate riiklike andmebaaside ja IMI vahelist automaatset andmeedastust, kui see on asjakohane ning tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega.
XII PEATÜKK
TEHNILISTE TEENISTUSTE MÄÄRAMINE JA NENDEST TEATAMINE
Artikkel 45
Nõuded tehnilistele teenistustele
Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate, katsetatavate või kontrollitavate mootorite projekteerimise, tootmise, tarnimise, komplekteerimise, paigaldamise, kasutamise või hooldamisega, võib pidada esimese lõigu nõudeid täitvaks tingimusel, et sõltumatus ning huvide konflikti puudumine on tõendatud.
Tehniline teenistus tagab, et tema tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta talle määratud kategooriatesse kuuluvate tegevuste konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust.
Tehniline teenistus peab teda määravale tüübikinnitusasutusele tõendama, et ta on võimeline teostama kõigi kategooriate tegevusi, millesse määramist ta taotleb kooskõlas artikli 47 lõikega 1, tagades, et tal on
asjakohaste oskuste, tehniliste eriteadmiste ja kutsealase ettevalmistusega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus ülesannete täitmiseks;
nende tegevuskategooriate suhtes asjakohaste menetluste kirjeldused, mille määramist taotletakse, mis tagab nende menetluste läbipaistvuse ja korratavuse;
menetlused, mis on ette nähtud nende tegevuskategooriate jaoks, mille määramist taotletakse, ja milles võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomase mootori tehnoloogia keerukust ning seda, kas mootor toodetakse mass- või seeriatootmises, ja
vajalikud vahendid nende tegevuskategooriatega seotud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, mille määramist taotletakse, ning et tal on juurdepääs kogu vajalikule varustusele või vahenditele.
Tehnilise teenistuse personal ei ole seotud esimeses lõigus osutatud kohustusega, kui jagatakse teavet määrava tüübikinnitusasutusega või kui teabe jagamist nõuab liidu või riigisisene õigus.
Omandiõigus on kaitstud.
Artikkel 46
Tehniliste teenistuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad
Sellistel juhtudel tagab tehniline teenistus, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 45 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest määravale tüübikinnitusasutusele.
Artikkel 47
Tehniliste teenistuste määramine
Tüübikinnitusasutused määravad tehnilised teenistused sõltuvalt nende tegevusvaldkonnast ühte või mitmesse järgmisest neljast kategooriast:
a) |
A-kategooria : käesolevas määruses osutatud katsete tegemine asjaomase tehnilise teenistuse valduses olevas rajatises; |
b) |
B-kategooria : järelevalve käesolevas määruses osutatud katsete üle, mida tehakse tootja või kolmanda isiku rajatises; |
c) |
C-kategooria : tootjapoolsete toodangu vastavuse tagamise menetluste korrapärane hindamine ja jälgimine; |
d) |
D-kategooria : järelevalve katsete tegemise või kontrollide üle või katsete või kontrollide läbiviimine toodangu vastavuse tagamise raames. |
Artikli 45 lõike 2 kohaselt asutatud tehniline teenistus võib asutada tütarettevõtjaid kolmandates riikides tingimusel, et tehniline teenistus haldab ja kontrollib tütarettevõtjaid otse.
Artikkel 48
Tehniliste teenistuste tulemusstandardite ja hindamise kord
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades
standardid, millele tehnilised teenistused peavad vastama, ja
tehniliste teenistuste hindamise korra, sealhulgas asjaomase aruande vastavalt artiklile 49.
Artikkel 49
Tehniliste teenistuste oskuste hindamine
Hindamine, millel hindamisaruanne põhineb, viiakse läbi vastavalt artiklis 48 osutatud delegeeritud õigusakti sätetele.
Määrav tüübikinnitusasutus edastab hindamisaruande komisjoni taotlusel komisjonile. Juhul, kui hinnang ei põhine riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistusel, esitab määrav tüübikinnitusasutus komisjonile dokumentaalsed tõendid, mis tõendavad
tehnilise teenistuse pädevust;
korra olemasolu, millega tagatakse tehnilise teenistuse korrapärane jälgimine määrava tüübikinnitusasutuse poolt, ning
tehnilise teenistuse vastavust käesoleva määruse ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide nõuetele.
Artikkel 50
Teavitamise kord
Liikmesriigid teatavad komisjonile iga nende määratud tehnilise teenistuse kohta järgmist:
nimi;
aadress, sealhulgas elektronposti aadress;
vastutavate isikute nimed;
tegevuskategooria ja
kõik artiklis 47 osutatud määramisega seotud muudatused.
Artikkel 51
Määramiste muutmine
Kõnealusest tehnilisest teenistusest artikli 50 lõike 1 kohaselt komisjoni teavitanud liikmesriik teatab komisjonile viivitamata igast sellisest piiramisest, peatamisest või tühistamisest.
Komisjon muudab vastavalt artikli 50 lõikes 5 osutatud avaldatud teavet.
Artikkel 52
Tehnilise teenistuse pädevuse vaidlustamine
Artikkel 53
Tehnilise teenistuse tegevusalased kohustused
Tehnilised teenistused korraldavad või teevad ise käesolevas määruses või mõnes selle alusel võetud delegeeritud õigusaktis või rakendusaktis sätestatud ELi tüübikinnituseks nõutavaid katseid või kontrollimisi, kui ei ole lubatud kasutada alternatiivseid menetlusi.
Tehnilised teenistused ei tee katseid ega vii läbi hindamisi või kontrollimisi, milleks neid ei ole määratud.
Tehnilised teenistused peavad igal ajal
võimaldama määraval tüübikinnitusasutusel end hindamise ajal jälgida, kui määrav tüübikinnitusasutus peab seda asjakohaseks, ja
andma, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 9 ja artikli 54 kohaldamist, määravale tüübikinnitusasutusele sellist teavet oma tegevuste kohta, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatesse tegevuskategooriatesse, mida asutus taotleb.
Määrav tüübikinnitusasutus ei väljasta ELi tüübikinnitustunnistust enne, kui tootja on võtnud asjaomast tüübikinnitusasutust rahuldavad parandusmeetmed.
Tüübikinnitusasutus võtab asjakohased meetmed, nagu on sätestatud artiklis 26.
Artikkel 54
Tehnilise teenistuse teavitamiskohustus
Tehnilised teenistused teavitavad oma määravat tüübikinnitusasutust igast järgmisest asjaolust:
mittevastavus, mis võib põhjustada ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise, selle piiramise, peatamise või tühistamise;
määramise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud;
turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded nende tegevuse kohta.
XIII PEATÜKK
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID
Artikkel 55
Delegeeritud volituste rakendamine
Artikkel 56
Komiteemenetlus
XIV PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 57
Karistused
Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks hiljemalt 7. oktoobriks 2018 ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest hilisematest neid sätteid mõjutavatest muudatustest.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada karistuste rakendamine.
Karistatavad rikkumised on järgmised:
valeandmete esitamine, eelkõige ELi tüübikinnitusmenetluse või tühistamiseni viiva või eranditega seotud menetluse ajal;
katsetulemuste võltsimine ELi tüübikinnituse saamiseks või kasutusel olevate mootorite seirel;
selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võib tuua kaasa mootori tagasikutsumise või ELi tüübikinnituse andmisest keeldumise või selle tühistamise;
katkestusstrateegiate kasutamine;
teabele juurdepääsu tagamisest keeldumine;
ELi tüübikinnitust nõudvate mootorite turule laskmine ilma ELi tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide või kohustusliku märgistuse võltsimine;
üleminekumootorite ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate, millele on paigaldatud sellised mootorid, turule laskmine, millega rikutakse sätteid erandite kohta;
artikli 35 lõigetes 3 ja 4 sätestatud piirangute rikkumine;
sellise mootori turule laskmine, mida on muudetud nii, et mootor ei vasta enam selle ELi tüübikinnituse tehnilisele kirjeldusele;
mootori paigaldamine väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale, mis on ette nähtud muuks kasutusotstarbeks kui artiklis 4 sätestatud spetsiaalne kasutuseesmärk;
eriotstarbega mootori artikli 34 lõike 5 või 6 kohane turule laskmine, et kasutada seda väljaspool teid kasutatavas liikurmasinas, mida ei ole nimetatud lõigetes ette nähtud;
mootori artikli 34 lõike 7 või 8 ning artikli 58 lõike 9, 10 või 11 kohane turule laskmine, et kasutada seda masinas, mida ei ole nimetatud lõigetes ette nähtud;
selliste väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate turule laskmine, millele on paigaldatud mootorid, mille suhtes kehtib käesoleva määruse kohaselt ELi tüübikinnituse nõue ja millel selline tüübikinnitus puudub;
väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate turule laskmine, millega rikutakse väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate suhtes artikli 34 lõikes 8 sätestatud piirangut.
Artikkel 58
Üleminekusätted
Liikmesriigid võivad kooskõlas 5. oktoobril 2016 kehtivate asjaomaste õigusaktidega jätkuvalt lubada turule lasta mootoreid kuni III lisas sätestatud mootorite turule laskmise kohustuslike kuupäevadeni.
Sellisel juhul ei keela, piira ega takista riigi ametiasutused kinnitatud tüübile vastavate mootorite turule laskmist.
NRE kategooria alamkategooriate puhul, mille V etapi mootorite turule laskmise kuupäev on III lisa kohaselt 1. jaanuar 2020, annavad liikmesriigid üleminekuperioodi pikendamise loa ning pikendavad esimeses lõigus osutatud 18 kuulist perioodi veel 12 kuu võrra algseadme valmistajate puhul, kes toodavad aastas kokku alla 100 sisepõlemismootoriga varustatud väljaspool teid kasutatava liikurmasina. Kogu aastase tootmiskoguse arvutamiseks käsitatakse ühe tootjana kõiki sama füüsilise või juriidilise isiku juhtimise all tegutsevaid algseadme valmistajaid.
NRE kategooria alamkategooriate puhul, mille liikurkraanades kasutatavate V etapi mootorite turule laskmise kuupäev on III lisa kohaselt 1. jaanuar 2020, pikendatakse esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi ja 18 kuulist perioodi 12 kuu võrra.
Lumepuhurites kasutatavate alla 19 kW võimsusega NRS-kategooria mootorite puhul pikendatakse esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi ja 18-kuulist perioodi 24 kuu võrra.
Kõigi alamkategooriate puhul, mille V etapi mootorite turule laskmise kuupäev on III lisa kohaselt 1. jaanuar 2019, välja arvatud neljandas lõigus nimetatud mootorite puhul, pikendatakse esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodi ja 18 kuulist perioodi 12 kuu võrra.
Kõigi alamkategooriate puhul, mille V etapi mootorite turule laskmise kuupäev on III lisa kohaselt 1. jaanuar 2020, välja arvatud teises ja kolmandas lõigus nimetatud mootorite puhul, pikendatakse üleminekuperioodi üheksa kuu võrra ja esimeses lõigus osutatud 18-kuulist perioodi kuue kuu võrra.
Käesoleva artikli lõike 5 kohaldamisel peavad üleminekumootorid vastama vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
need vastavad mootoritüübile või -tüüpkonnale, mille ELi tüübikinnitus ei ole artikli 30 lõike 2 punkti a kohaselt enam kehtiv, ja millel on mootori valmistamise kuupäeval kehtiv ELi tüübikinnitus, mis on kooskõlas 5. oktoobril 2016 kehtivas asjaomases õigusaktis ette nähtud uusimate kohaldatavate heite piirnormidega;
need kuuluvad võimsusklassi, mille suhtes ei kohaldatud 5. oktoobril 2016 liidu tasandil heitest lähtuvat tüübikinnitust, või
neid kasutatakse või neid kavatsetakse kasutada rakenduses, millele ei kohaldatud 5. oktoobril 2016 liidu tasandil heitest lähtuvat tüübikinnitust.
Üleminekumootori turule laskmise periood on piiratud järgmiselt:
24 kuud alates III lisas osutatud kohaldatavast mootorite turule laskmise kuupäevast lõike 5 esimeses lõigus sätestatud juhul;
36 kuud alates III lisas osutatud kohaldatavast mootorite turule laskmise kuupäevast lõike 5 teises ja kolmandas lõigus sätestatud juhul;
48 kuud alates III lisas osutatud kohaldatavast mootorite turule laskmise kuupäevast lõike 5 neljandas lõigus sätestatud juhul;
36 kuud alates III lisas osutatud kohaldatavast mootorite turule laskmise kuupäevast lõike 5 viiendas lõigus sätestatud juhul;
33 kuud alates III lisas osutatud kohaldatavast mootorite turule laskmise kuupäevast lõike 5 kuuendas lõigus sätestatud juhul.
Olenemata artikli 5 lõikest 3 ja artikli 18 lõikest 2, lubavad liikmesriigid lasta turule asendusmootoreid kuni 20 aasta jooksul alates III lisas sätestatud V etapi mootorite turule laskmise kuupäevast, tingimusel et mootorid
kuuluvad NRE-kategooriasse, nende võrdlusvõimsus on vähemalt 19 kW, kuid mitte üle 560 kW ja nad vastavad piirnormide etapile, mis ei lõppenud varem kui 20 aastat enne nende turule laskmist ja mis on vähemalt sama range kui heitenormid, millele asendatavad mootorid pidid vastama algse turule laskmise ajal;
kuuluvad NRE-kategooriaga võrdväärsesse kategooriasse ja nende võrdlusvõimsus on üle 560 kW, kui asendusmootor ja algne mootor kuuluvad mootorikategooriasse või võimsusvahemikku, mille suhtes 31. detsembril 2016 ei kehtinud liidu tasandil tüübikinnitus.
Artikkel 59
Aruanne
Artikkel 60
Läbivaatamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2020 aruande, mis sisaldab
kasutatavatel tehnoloogiatel ning tulude ja kulude analüüsil põhinevat hinnangut selle kohta, mil määral on veel võimalik vähendada saasteainete heitkoguseid.
Eelkõige IWP- ja IWA-kategooria mootoreid käsitlevat hinnangut selle kohta, kas tehniliselt ja majanduslikult on võimalik
veel vähendada tahkete osakeste ja NOx-heite piirnormi;
veel vähendada A-faktorit täielikult või osaliselt gaaskütusel töötavate mootorite puhul kliimaneutraalse käitamise raames võrreldes diislikütusel töötavate mootoritega ja
lisada tahkete osakeste arvu piirnormi mootorikategooriate puhul, millel ei ole käesoleva määruse II lisas sätestatud piirnormi;
selliste võimalike oluliste saasteaineliikide kindlakstegemist, mis käesoleva määruse kohaldamisalasse ei kuulu.
Lisaks tuleb aruandes hinnata artiklites 24 ja 25 kehtestatud ELi tüübikinnituseks nõutavaid katseid, keskendudes eelkõige sellele, kui suures ulatuses vastavad nimetatud katsed tegelikele mootori töötingimustele, ning samuti tuleb selles hinnata tahkete osakeste heite katsete kasutuselevõtmise teostatavust artiklis 19 ette nähtud kasutusel olevate mootorite katsetamise osana.
Lõigetes 2 ja 3 osutatud aruanded
põhinevad asjaomaste sidusrühmadega peetud aruteludel;
võtavad arvesse olemasolevaid seotud liidu ja rahvusvahelisi standardeid ja
esitatakse asjakohasel juhul koos seadusandlike ettepanekutega.
Artikkel 61
Direktiivi 97/68/EÜ muutmine
Direktiivi 97/68/EÜ muudetakse järgmiselt.
Artikli 9 lõikesse 4a lisatakse järgmised lõigud:
„Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid algseadme valmistaja taotluse korral lubada viia turule mootoreid, mis vastavad IIIA etapi heite piirnormidele, tingimusel et mootorid on mõeldud paigaldamiseks väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, mis on ette nähtud kasutamiseks plahvatusohtlikus keskkonnas, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/34/EL ( *1 ) artikli 2 punktis 5.
Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid, et mootorid on paigaldatud üksnes sellistele väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, mis on tunnistatud nimetatud tingimustele vastavaks. Kõikidele sellistele mootoritele kinnitatakse I lisa punktis 3 sätestatud kohustusliku märgistuse kõrvale märgis, millel on tekst „Mootor kasutamiseks üksnes masinates, mille on valmistanud“, millele järgneb algseadme valmistaja nimi ja erandiga seotud kordumatu viitenumber.
Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid anda ELi tüübikinnituse ning turuleviimise loa suurema kui 2 000 kW kõrgeima kasuliku võimsusega RLL-kategooria mootoritele, mis ei vasta II lisas sätestatud heite piirnormidele ja mis paigaldatakse veduritele, mida kasutatakse ainult 1 520 mm rööpmelaiusega tehniliselt isoleeritud raudteevõrgus. Kõnealused mootorid peavad vastama vähemalt heite piirnormidele, millele nimetatud mootorid pidid turule viimise tingimusena vastama 31. detsembril 2011.
Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:
Artikkel 62
Määruse (EL) nr 1024/2012 muutmine
Määruse (EL) nr 1024/2012 lisasse lisatakse järgmine punkt:
„10. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks ( *2 ): artikkel 44.
Artikkel 63
Määruse (EL) nr 167/2013 muutmine
Määruse (EL) nr 167/2013 artiklit 19 muudetakse järgmiselt:
lõige 3 asendatakse järgmisega:
T2-, T4.1- ja C2-kategooria traktorite turule laskmise, registreerimise või kasutuselevõtmise eesmärgil loetakse IIIB etapi nõuetele vastavad mootorid võimsusega 56–130 kW üleminekumootoriteks määruse (EL) 2016/1628 artikli 3 punkti 32 tähenduses.
Lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:
„Erandina teises lõigus sätestatud põhimõttest on komisjonil õigus muuta enne 31. detsembrit 2016 komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/96 ( *4 ), nii et
T2-, T4.1- ja C2-kategooria traktorite ELi tüübikinnituse puhul on delegeeritud määruse (EL) 2015/96 artikli 11 lõikes 4 sätestatud edasilükkamise ajavahemik neli aastat ja
delegeeritud määruse (EL) 2015/96 artiklis 14 osutatud paindlikkuskava alusel suurendatakse nimetatud delegeeritud määruse V lisa punktis 1.1.1 lubatud paindlikkust T2-, T4.1- ja C2-kategooria traktorite puhul 150 %-ni.
Artikkel 64
Kehtetuks tunnistamine
Artikkel 65
Jõustumine ja kohaldamine
Alates 6. oktoobrist 2016 ei keeldu tüübikinnitusasutused uuele mootoritüübile või -tüüpkonnale ELi tüübikinnituse andmisest ega keela nende turule laskmist, kui asjaomane mootoritüüp või -tüüpkond vastab II, III, IV ja VIII peatükile ning käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
I LISA
Artiklis 4 osutatud mootorite alamkategooriate määratlus
Tabel I-1. Artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud NRE-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
NRE |
survesüüde |
muutuv kiirus |
0 < P < 8 |
NRE-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
survesüüde |
8 ≤ P < 19 |
NRE-v-2 |
|||
survesüüde |
19 ≤ P < 37 |
NRE-v-3 |
|||
survesüüde |
37 ≤ P < 56 |
NRE-v-4 |
|||
kõik |
56 ≤ P < 130 |
NRE-v-5 |
|||
130 ≤ P ≤ 560 |
NRE-v-6 |
||||
P > 560 |
NRE-v-7 |
||||
survesüüde |
püsikiirus |
0 < P < 8 |
NRE-c-1 |
nimivõimsus |
|
survesüüde |
8 ≤ P < 19 |
NRE-c-2 |
|||
survesüüde |
19 ≤ P < 37 |
NRE-c-3 |
|||
survesüüde |
37 ≤ P < 56 |
NRE-c-4 |
|||
kõik |
56 ≤ P < 130 |
NRE-c-5 |
|||
130 ≤ P ≤ 560 |
NRE-c-6 |
||||
P > 560 |
NRE-c-7 |
Tabel I-2. Artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud NRG-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
NRG |
kõik |
muutuv kiirus |
P > 560 |
NRG-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
püsikiirus |
P > 560 |
NRG-c-1 |
nimivõimsus |
Tabel I-3. Artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud NRSh-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Mootori töömaht (cm3) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
NRSh |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
0 < P < 19 |
SV < 50 |
NRSh-v-1a |
suurim kasulik võimsus |
SV ≥ 50 |
NRSh-v-1b |
Tabel I-4. Artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud NRS-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Mootori töömaht (cm3) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
NRS |
sädesüüde |
muutuv kiirus, ≥ 3 600 p/min, või püsikiirus |
0 < P < 19 |
80 ≤ SV < 225 |
NRS-vr-1a |
suurim kasulik võimsus |
SV ≥ 225 |
NRS-vr-1b |
|||||
muutuv kiirus, < 3 600 p/min |
80 ≤ SV < 225 |
NRS-vi-1a |
||||
SV ≥ 225 |
NRS-vi-1b |
|||||
muutuv või püsikiirus |
19 ≤ P < 30 |
SV ≤ 1 000 |
NRS-v-2a |
suurim kasulik võimsus |
||
SV >1 000 |
NRS-v-2b |
|||||
30 ≤ P < 56 |
ükskõik milline |
NRS-v-3 |
suurim kasulik võimsus |
Väljaspool käsimasinaid kasutatavatel mootoritel võimsusega < 19 kW ja mootori töömahuga SV < 80 cm3 tuleb kasutada NRSh-kategooria mootoreid.
Tabel I-5. Artikli 4 lõike 1 punktis 5 määratletud IWP-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
IWP |
kõik |
muutuv kiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWP-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
75 ≤ P < 130 |
IWP-v-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWP-v-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWP-v-4 |
||||
püsikiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWP-c-1 |
nimivõimsus |
||
75 ≤ P < 130 |
IWP-c-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWP-c-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWP-c-4 |
Tabel I-6. Artikli 4 lõike 1 punktis 6 määratletud IWA-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
IWA |
kõik |
muutuv kiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWA-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
75 ≤ P < 130 |
IWA-v-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWA-v-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWA-v-4 |
||||
püsikiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWA-c-1 |
nimivõimsus |
||
75 ≤ P < 130 |
IWA-c-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWA-c-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWA-c-4 |
Tabel I-7. Artikli 4 lõike 1 punktis 7 määratletud RLL-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
RLL |
kõik |
muutuv kiirus |
P > 0 |
RLL-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
püsikiirus |
P > 0 |
RLL-c-1 |
nimivõimsus |
Tabel I-8. Artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud RLR-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
RLR |
kõik |
muutuv kiirus |
P > 0 |
RLR-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
püsikiirus |
P > 0 |
RLR-c-1 |
nimivõimsus |
Tabel I-9. Artikli 4 lõike 1 punktis 9 määratletud SMB-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
SMB |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
P > 0 |
SMB-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
Tabel I-10. Artikli 4 lõike 1 punktis 10 määratletud ATS-kategooria mootorite alamkategooriad
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Võrdlusvõimsus |
ATS |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
P > 0 |
ATS-v-1 |
suurim kasulik võimsus |
II LISA
Artikli 18 lõikes 2 osutatud heite piirnormid
Tabel II-1. Artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud NRE-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
NRE-v-1 NRE-c-1 |
0 < P < 8 |
survesüüde |
8,00 |
(HC + NOx ≤ 7,50) |
0,40 (1) |
— |
1,10 |
|
V etapp |
NRE-v-2 NRE-c-2 |
8 ≤ P < 19 |
survesüüde |
6,60 |
(HC + NOx ≤ 7,50) |
0,40 |
— |
1,10 |
|
V etapp |
NRE-v-3 NRE-c-3 |
19 ≤ P < 37 |
survesüüde |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 4,70) |
0,015 |
1 × 1012 |
1,10 |
|
V etapp |
NRE-v-4 NRE-c-4 |
37 ≤ P < 56 |
survesüüde |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 4,70) |
0,015 |
1 × 1012 |
1,10 |
|
V etapp |
NRE-v-5 NRE-c-5 |
56 ≤ P < 130 |
kõik |
5,00 |
0,19 |
0,40 |
0,015 |
1 × 1012 |
1,10 |
V etapp |
NRE-v-6 NRE-c-6 |
130 ≤ P ≤ 560 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
0,40 |
0,015 |
1 × 1012 |
1,10 |
V etapp |
NRE-v-7 NRE-c-7 |
P > 560 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
3,50 |
0,045 |
— |
6,00 |
(1)
0,60 käsitsi käivitatavate, õhkjahutusega, otsesissepritsega mootorite puhul. |
Tabel II-2. Artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud NRG-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
NRG-v-1 NRG-c-1 |
P > 560 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
0,67 |
0,035 |
— |
6,00 |
Tabel II-3. Artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud NRSh-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
HC + NOx |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
V etapp |
NRSh-v-1a |
0 < P < 19 |
sädesüüde |
805 |
50 |
V etapp |
NRSh-v-1b |
603 |
72 |
Tabel II-4. Artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud NRS-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
HC + NOx |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
V etapp |
NRS-vr-1a NRS-vi-1a |
0 < P < 19 |
sädesüüde |
610 |
10 |
V etapp |
NRS-vr-1b NRS-vi-1b |
610 |
8 |
||
V etapp |
NRS-v-2a |
19 ≤ P ≤ 30 |
610 |
8 |
|
V etapp |
NRS-v-2b NRS-v-3 |
19 ≤ P < 56 |
4,40 (*1) |
2,70 (*1) |
|
(*1)
Valikuliselt alternatiivina väärtuste mis tahes kombinatsioon, mis rahuldab võrrandit (HC + NOx) × CO0,784 ≤ 8,57, aga ka järgmistele tingimustele: CO ≤ 20,6 g/kWh ja (HC + NOx) ≤ 2,7 g/kWh. |
Tabel II-5. Artikli 4 lõike 1 punktis 5 määratletud IWP-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
IWP-v-1 IWP-c-1 |
19 ≤ P < 75 |
kõik |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 4,70) |
0,30 |
— |
6,00 |
|
V etapp |
IWP-v-2 IWP-c-2 |
75 ≤ P < 130 |
kõik |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 5,40) |
0,14 |
— |
6,00 |
|
V etapp |
IWP-v-3 IWP-c-3 |
130 ≤ P < 300 |
kõik |
3,50 |
1,00 |
2,10 |
0,10 |
— |
6,00 |
V etapp |
IWP-v-4 IWP-c-4 |
P ≥ 300 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
1,80 |
0,015 |
1 × 1012 |
6,00 |
Tabel II-6. Artikli 4 lõike 1 punktis 6 määratletud IWA-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
IWA-v-1 IWA-c-1 |
19 ≤ P < 75 |
kõik |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 4,70) |
0,30 |
— |
6,00 |
|
V etapp |
IWA-v-2 IWA-c-2 |
75 ≤ P < 130 |
kõik |
5,00 |
(HC + NOx ≤ 5,40) |
0,14 |
— |
6,00 |
|
V etapp |
IWA-v-3 IWA-c-3 |
130 ≤ P < 300 |
kõik |
3,50 |
1,00 |
2,10 |
0,10 |
— |
6,00 |
V etapp |
IWA-v-4 IWA-c-4 |
P ≥ 300 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
1,80 |
0,015 |
1 × 1012 |
6,00 |
Tabel II-7. Artikli 4 lõike 1 punktis 7 määratletud RLL-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
RLL-c-1 RLL-v-1 |
P > 0 |
kõik |
3,50 |
(HC + NOx ≤ 4,00) |
0,025 |
— |
6,00 |
Tabel II-8. Artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud RLR-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
Tahkete osakeste arv |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
#/kWh |
|
V etapp |
RLR-c-1 RLR-v-1 |
P > 0 |
kõik |
3,50 |
0,19 |
2,00 |
0,015 |
1 × 1012 |
6,00 |
Tabel II-9. Artikli 4 lõike 1 punktis 9 määratletud SMB-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Süsivesinikud (HC) |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
V etapp |
SMB-v-1 |
P > 0 |
sädesüüde |
275 |
— |
75 |
Tabel II-10. Artikli 4 lõike 1 punktis 10 määratletud ATS-kategooria mootorite V etapi heite piirnormid
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
HC + NOx |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
V etapp |
ATS-v-1 |
P > 0 |
sädesüüde |
400 |
8 |
Erisätted täielikult või osaliselt gaaskütusel töötavate mootorite kõigi süsivesinike (HC) piirnormide kohta
1. Alamkategooriatel, mille jaoks on kindlaks määratud A-faktor, asendatakse täielikult või osaliselt gaaskütusel töötavate mootorite puhul tabelites II-1 kuni II-10 osutatud süsivesinike (HC) piirnormid järgmise valemi alusel arvutatud väärtustega:
HC = 0,19 + (1,5 × A × GER),
kus GER on asjaomase katsetsükli keskmine gaaskütuse energiategur. Kui kasutatakse nii püsikatsetsüklit kui ka siirdekatsetsüklit, määratakse GER kuumkäivituse siirdekatsetsükli alusel. Kui kasutatakse rohkem kui ühte püsikatsetsüklit, määratakse GER igale tsüklile eraldi.
Kui süsivesinike (HC) arvutatud piirnorm ületab väärtust 0,19 + A, tuleb süsivesinike (HC) piirnormiks seada 0,19 + A.
Joonis 1. Süsivesinike (HC) heite piirnormi skeem GER-funktsioonina.
2. Süsivesinike (HC) ja lämmastikoksiidide (NOx) kombineeritud piirnormiga alamkategooriate puhul vähendatakse süsivesinike (HC) ja lämmastikoksiidide (NOx) kombineeritud piirnormi 0,19 g/kWh võrra ja seda kohaldatakse ainult lämmastikoksiidide (NOx) suhtes.
3. Valemit ei kohaldata muul kui gaaskütusel töötavate mootorite puhul.
III LISA
Käesoleva määruse kohaldamise ajakava seoses ELi tüübikinnituste ja turule laskmisega
Tabel III-1. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad NRE-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
||||
NRE |
survesüüde |
0 < P < 8 |
NRE-v-1 NRE-c-1 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
survesüüde |
8 ≤ P < 19 |
NRE-v-2 NRE-c-2 |
|||
survesüüde |
19 ≤ P < 37 |
NRE-v-3 NRE-c-3 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
|
37 ≤ P < 56 |
NRE-v-4 NRE-c-4 |
||||
kõik |
56 ≤ P < 130 |
NRE-v-5 NRE-c-5 |
1. jaanuar 2019 |
1. jaanuar 2020 |
|
130 ≤ P ≤ 560 |
NRE-v-6 NRE-c-6 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
||
P > 560 |
NRE-v-7 NRE-c-7 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
Tabel III-2. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad NRG-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
NRG |
kõik |
P > 560 |
NRG-v-1 NRG-c-1 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
Tabel III-3. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad NRSh-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
NRSh |
sädesüüde |
0 < P < 19 |
NRSh-v-1a NRSh-v-1b |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
Tabel III-4. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad NRS-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
NRS |
sädesüüde |
0 < P < 56 |
NRS-vr-1a NRS-vi-1a NRS-vr-1b NRS-vi-1b NRS-v-2a NRS-v-2b NRS-v-3 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
Tabel III-5. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad IWP-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
IWP |
kõik |
19 ≤ P < 300 |
IWP-v-1 IWP-c-1 IWP-v-2 IWP-c-2 IWP-v-3 IWP-c-3 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
P ≥ 300 |
IWP-v-4 IWP-c-4 |
1. jaanuar 2019 |
1. jaanuar 2020 |
Tabel III-6. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad IWA-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
IWA |
kõik |
19 ≤ P < 300 |
IWA-v-1 IWA-c-1 IWA-v-2 IWA-c-2 IWA-v-3 IWA-c-3 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
P ≥ 300 |
IWA-v-4 IWA-c-4 |
1. jaanuar 2019 |
1. jaanuar 2020 |
Tabel III-7. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad RLL-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
RLL |
kõik |
P > 0 |
RLL-v-1 RLL-c-1 |
1. jaanuar 2020 |
1. jaanuar 2021 |
Tabel III-8. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad RLR-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
RLR |
kõik |
P > 0 |
RLR-v-1 RLR-c-1 |
1. jaanuar 2020 |
1. jaanuar 2021 |
Tabel III-9. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad SMB-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
SMB |
sädesüüde |
P > 0 |
SMB-v-1 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
Tabel III-10. Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevad ATS-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Süüte tüüp |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
Käesoleva määruse kohustuslik kohaldamise alguskuupäev |
|
|
|
|
|
Mootorite ELi tüübikinnitus |
Mootorite turule laskmine |
ATS |
sädesüüde |
P > 0 |
ATS-v-1 |
1. jaanuar 2018 |
1. jaanuar 2019 |
IV LISA
Maanteevälised püsikatsetsüklid (NRSC)
Tabel IV-1. NRSC katsetsüklid NRE-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
NRE |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega alla 19 kW |
NRE-v-1 NRE-v-2 |
G2 või C1 |
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega vähemalt 19 kW, kuid mitte üle 560 kW |
NRE-v-3 NRE-v-4 NRE-v-5 NRE-v-6 |
C1 |
||
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega üle 560 kW |
NRE-v-7 |
C1 |
||
püsikiirus |
Püsikiirusega mootor |
NRE-c-1 NRE-c-2 NRE-c-3 NRE-c-4 NRE-c-5 NRE-c-6 NRE-c-7 |
D2 |
Tabel IV-2. NRSC katsetsüklid NRG-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
NRG |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor generaatorseadmele |
NRG-v-1 |
C1 |
püsikiirus |
Püsikiirusega mootor generaatorseadmele |
NRG-c-1 |
D2 |
Tabel IV-3. NRSC katsetsüklid NRSh-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
NRSh |
muutuv või püsikiirus |
Käsiseadmetes kasutamiseks ette nähtud mootorid võrdlusvõimsusega kuni 19 kW |
NRSh-v-1a NRSh-v-1b |
G3 |
Tabel IV-4. NRSC katsetsüklid NRS-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
NRS |
muutuv kiirus < 3 600 p/min |
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega kuni 19 kW, ette nähtud töötamiseks < 3 600 p/min |
NRS-vi-1a NRS-vi-1b |
G1 |
muutuv kiirus ≥ 3 600 p/min, või püsikiirus |
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega kuni 19 kW, ette nähtud töötamiseks ≥ 3 600 p/min; püsikiirusega mootor võrdlusvõimsusega kuni 19 kW |
NRS-vr-1a NRS-vr-1b |
G2 |
|
muutuv või püsikiirus |
Mootor, mille võrdlusvõimsus on vahemikus 19–30 kW ja mille kogutöömaht on alla 1 liitri |
NRS-v-2a |
G2 |
|
Mootor võrdlusvõimsusega üle 19 kW, mis ei ole mootor, mille võrdlusvõimsus on vahemikus 19 kW kuni 30 kW ja kogutöömaht väiksem kui 1 liiter |
NRS-v-2b NRS-v-3 |
C2 |
Tabel IV-5. NRSC katsetsüklid IWP-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
IWP |
muutuv kiirus |
Käiturina kasutamiseks ette nähtud muutuva kiirusega mootor, mis töötab püsisammuga propelleri kõveral. |
IWP-v-1 IWP-v-2 IWP-v-3 IWP-v-4 |
E3 |
püsikiirus |
Käiturina kasutamiseks ette nähtud püsikiirusega mootor, mis töötab reguleeritava sammuga või elektriliselt haagitava propelleriga |
IWP-c-1 IWP-c-2 IWP-c-3 IWP-c-4 |
E2 |
Tabel IV-6. NRSC katsetsüklid IWA-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
IWA |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor, mis on ette nähtud siseveelaevades abimootorina kasutamiseks |
IWA-v-1 IWA-v-2 IWA-v-3 IWA-v-4 |
C1 |
püsikiirus |
Püsikiirusega mootor, mis on ette nähtud siseveelaevades abimootorina kasutamiseks |
IWA-c-1 IWA-c-2 IWA-c-3 IWA-c-4 |
D2 |
Tabel IV-7. NRSC katsetsüklid RLL-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
RLL |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor vedurite käitamiseks |
RLL-v-1 |
F |
püsikiirus |
Püsikiirusega mootor vedurite käitamiseks |
RLL-c-1 |
D2 |
Tabel IV-8. NRSC katsetsüklid RLR-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
RLR |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor mootorvagunite käitamiseks |
RLR-v-1 |
C1 |
püsikiirus |
Püsikiirusega mootor mootorvagunite käitamiseks |
RLR-c-1 |
D2 |
Tabel IV-9. NRSC katsetsüklid SMB-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
SMB |
muutuv või püsikiirus |
Mootorid mootorsaanide käitamiseks |
SMB-v-1 |
H |
Tabel IV-10. NRSC katsetsüklid mootorikategooria ATS puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
NRSC |
ATS |
muutuv või püsikiirus |
Mootorid maastikusõidukite või bagide käitamiseks |
ATS-v-1 |
G1 |
Maanteevälised siirdekatsetsüklid
Tabel IV-11. Maanteeväline siirdekatsetsükkel NRE-kategooria mootorite puhul
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
|
NRE |
muutuv kiirus |
Muutuva kiirusega mootor võrdlusvõimsusega vähemalt 19 kW, kuid mitte üle 560 kW |
NRE-v-3 NRE-v-4 NRE-v-5 NRE-v-6 |
NRTC |
Tabel IV-12. Maanteeväline siirdekatsetsükkel NRS-kategooria mootorite puhul (1)
Kategooria |
Käitamise kiirus |
Eesmärk |
Alamkategooria |
|
NRS |
muutuv või püsikiirus |
Mootor võrdlusvõimsusega üle 19 kW, mis ei ole mootor, mille võrdlusvõimsus on vahemikus 19 kW kuni 30 kW ja kogutöömaht alla 1 liitri |
NRS-v-2b NRS-v-3 |
LSI-NRTC |
(1)
Kohaldatakse ainult mootorite suhtes maksimaalse katsekiirusega ≤ 3 400 p/min. |
V LISA
Artikli 25 lõikes 1 osutatud heite püsimisaeg
Tabel V-1. NRE-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
NRE |
survesüüde |
muutuv kiirus |
0 < P < 8 |
NRE-v-1 |
3 000 |
survesüüde |
8 ≤ P < 19 |
NRE-v-2 |
|||
survesüüde |
19 ≤ P < 37 |
NRE-v-3 |
5 000 |
||
survesüüde |
37 ≤ P < 56 |
NRE-v-4 |
8 000 |
||
kõik |
56 ≤ P < 130 |
NRE-v-5 |
|||
130 ≤ P ≤ 560 |
NRE-v-6 |
||||
P > 560 |
NRE-v-7 |
||||
survesüüde |
püsikiirus |
0 < P < 8 |
NRE-c-1 |
3 000 |
|
survesüüde |
8 ≤ P < 19 |
NRE-c-2 |
|||
survesüüde |
19 ≤ P < 37 |
NRE-c-3 |
|||
survesüüde |
37 ≤ P < 56 |
NRE-c-4 |
8 000 |
||
kõik |
56 ≤ P < 130 |
NRE-c-5 |
|||
130 ≤ P ≤ 560 |
NRE-c-6 |
||||
P > 560 |
NRE-c-7 |
Tabel V-2. NRG-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
NRG |
kõik |
püsikiirus |
P > 560 |
NRG-v-1 |
8 000 |
muutuv kiirus |
NRG-c-1 |
Tabel V-3. NRSh-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Mootori töömaht (cm3) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
NRSh |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
0 < P < 19 |
SV < 50 |
NRSh-v-1a |
50/125/300 (1) |
SV ≥ 50 |
NRSh-v-1b |
|||||
(1)
Heite püsimisaja tunnid vastavad käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides määratletud heite püsimisaja kategooriatele Kat 1 / Kat 2 / Kat 3. |
Tabel V-4. NRS-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Mootori töömaht (cm3) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
NRS |
sädesüüde |
muutuv kiirus ≥ 3 600 p/min, või püsikiirus |
0 < P < 19 |
80 ≤ SV < 225 |
NRS-vr-1a |
125/250/500 (1) |
muutuv kiirus < 3 600 p/min |
NRS-vi-1a |
|||||
muutuv kiirus ≥ 3 600 p/min, või püsikiirus |
SV ≥ 225 |
NRS-vr-1b |
250/500/1 000 (1) |
|||
muutuv kiirus < 3 600 p/min |
NRS-vi-1b |
|||||
muutuv või püsikiirus |
19 ≤ P < 30 |
SV ≤ 1 000 |
NRS-v-2a |
1 000 |
||
SV >1 000 |
NRS-v-2b |
5 000 |
||||
30 ≤ P < 56 |
ükskõik milline |
NRS-v-3 |
5 000 |
|||
(1)
Heite püsimisaja tunnid vastavad käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides määratletud heite püsimisaja kategooriatele Kat 1 / Kat 2 / Kat 3. |
Tabel V-5. IWP-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
IWP |
kõik |
muutuv kiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWP-v-1 |
10 000 |
75 ≤ P < 130 |
IWP-v-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWP-v-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWP-v-4 |
||||
püsikiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWP-c-1 |
10 000 |
||
75 ≤ P < 130 |
IWP-c-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWP-c-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWP-c-4 |
Tabel V-6. IWA-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
IWA |
kõik |
muutuv kiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWA-v-1 |
10 000 |
75 ≤ P < 130 |
IWA-v-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWA-v-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWA-v-4 |
||||
püsikiirus |
19 ≤ P < 75 |
IWA-c-1 |
10 000 |
||
75 ≤ P < 130 |
IWA-c-2 |
||||
130 ≤ P < 300 |
IWA-c-3 |
||||
P ≥ 300 |
IWA-c-4 |
Tabel V-7. RLL-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
RLL |
kõik |
muutuv kiirus |
P > 0 |
RLL-v-1 |
10 000 |
püsikiirus |
P > 0 |
RLL-c-1 |
Tabel V-8. RLR-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
RLR |
kõik |
muutuv kiirus |
P > 0 |
RLR-v-1 |
10 000 |
püsikiirus |
P > 0 |
RLR-c-1 |
Tabel V-9. SMB-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
SMB |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
P > 0 |
SMB-v-1 |
400 (1) |
(1)
Alternatiivina on lubatud heite püsimisaeg 8 000 km. |
Tabel V-10. ATS-kategooria mootorite heite püsimisaeg
Kategooria |
Süüte tüüp |
Käitamise kiirus |
Võimsusvahemik (kW) |
Alamkategooria |
EDP (tundides) |
ATS |
sädesüüde |
muutuv või püsikiirus |
P > 0 |
ATS-v-1 |
500/1 000 (1) |
(1)
Heite püsimisaja tunnid vastavad järgmistele mootori kogutöömahtudele: < 100 cm3 / ≥ 100 cm3. |
VI LISA
Artikli 34 lõikes 5 osutatud eriotstarbega mootorite heite piirnormid
Tabel VI-1. Eriotstarbega mootorite heite piirnormid NRE-kategooria puhul
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Kõik süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
|
SPE |
NRE-v-1 NRE-c-1 |
0 < P < 8 |
survesüüde |
8 |
7,5 |
0,4 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-2 NRE-c-2 |
8 ≤ P < 19 |
survesüüde |
6,6 |
7,5 |
0,4 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-3 NRE-c-3 |
19 ≤ P < 37 |
survesüüde |
5,5 |
7,5 |
0,6 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-4 NRE-c-4 |
37 ≤ P < 56 |
survesüüde |
5,0 |
4,7 |
0,4 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-5 NRE-c-5 |
56 ≤ P < 130 |
kõik |
5,0 |
4,0 |
0,3 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-6 NRE-c-6 |
130 ≤ P ≤ 560 |
kõik |
3,5 |
4,0 |
0,2 |
6,0 |
|
SPE |
NRE-v-7 NRE-c-7 |
P > 560 |
kõik |
3,5 |
6,4 |
0,2 |
6,0 |
Tabel VI-2. Eriotstarbega mootorite heite piirnormid mootorikategooria NRG puhul
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
|
SPE |
NRG-c-1 |
P > 560 |
kõik |
3,5 |
6,4 |
0,2 |
6,0 |
|
NRG-v-1 |
Tabel VI-3. Eriotstarbega mootorite heite piirnormid RLL-kategooria puhul
Piirnormide etapp |
Mootori alamkategooria |
Võimsusvahemik |
Süüte tüüp |
Süsinikmonooksiid (CO) |
Kõik süsivesinikud (HC) |
Lämmastikoksiidid (NOx) |
Tahkete osakeste mass |
A |
|
|
kW |
|
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
g/kWh |
|
SPE |
RLL-v-1 RLL-c-1 |
P ≤ 560 |
kõik |
3,5 |
(HC + NOx ≤ 4,0) |
0,2 |
6,0 |
|
SPE |
RLL-v-1 RLL-c-1 |
P > 560 |
kõik |
3,5 |
0,5 |
6,0 |
0,2 |
6,0 |
SPE |
RLL-v-1 RLL-c-1 |
P >2 000 kW ja SV c (1) >5 liitrit |
kõik |
3,5 |
0,4 |
7,4 |
0,2 |
6,0 |
(1)
Mootori töömaht silindri kohta. |
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 118).
( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/53/EL, mis käsitleb väikelaevu ja jette ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/25/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90).
( 5 ) Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1).
( 6 ) Euroopa standard EN-14466+A1: 2009 (Tuletõrjepumbad – teisaldatavad pumbad – ohutus- ja toimimisnõuded, katsed).
( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/34/EL plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 309).
( 8 ) Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).
( *1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/34/EL plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 309).“
( *2 ) ELT L 252, 16.9.2016, lk 53.”
( *3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53).“
( *4 ) Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/96, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 167/2013 seoses põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite keskkonnamõjule ja mootori võimsusele esitatavate nõuetega (ELT L 16, 23.1.2015, lk 1).“