EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022XC1104(02)
Commission Notice Synergies between Horizon Europe and ERDF programmes 2022/C 421/03
Meddelelse fra Kommissionen Synergier mellem Horisont Europa og EFRU-programmer 2022/C 421/03
Meddelelse fra Kommissionen Synergier mellem Horisont Europa og EFRU-programmer 2022/C 421/03
C/2022/7307
EUT C 421 af 4.11.2022, p. 7–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
4.11.2022 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 421/7 |
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Synergier mellem Horisont Europa og EFRU-programmer
(2022/C 421/03)
Indholdsfortegnelse
INDLEDNING | 8 |
PRODUKTTYPE | 9 |
1. |
Seal of Excellence | 9 |
2. |
Overførsler fra EFRU til Horisont Europa | 14 |
3. |
Kumulativ finansiering | 18 |
4. |
Europæiske partnerskaber | 23 |
5. |
Kombineret finansiering (samarbejdsprojekter) | 32 |
6. |
Synergier opstrøms og nedstrøms | 33 |
BILAG 1 | 36 |
BILAG 2 | 39 |
BILAG 3 | 41 |
INDLEDNING
De lovgivningsmæssige rammer for 2021-2027 for samhørighedspolitikkens fonde under delt forvaltning og fonde under direkte forvaltning giver mulighed for at styrke synergierne mellem disse to typer EU-finansiering (1).
Relevante mekanismer omfatter »Seals of Excellence«, overførsler, kumulativ finansiering (som også kan anvendes til at støtte samfinansierede og institutionaliserede europæiske partnerskaber under Horisont Europa) og støtte til samarbejde. Denne vejledning dækker disse mekanismer og »upstream/downstream-synergier«.
Formålet med dette dokument er at skitsere de nye muligheder, der står til rådighed for forvaltningsmyndighederne for samhørighedspolitikkens programmer, nationale kontaktpunkter for Horisont Europa og projektpromotorer/forslagsstillere knyttet til Horisont Europa. Dokumentet har også til formål at gøre det nemmere at anvende de relevante mekanismer, der er nævnt i det foregående afsnit. Det fokuserer på synergier mellem Horisont Europa og programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) (2).
Den operationelle dimension af synergier, hvor der er gjort store fremskridt i lovgivningen for 2021-2027, er lige så vigtig og supplerer den strategiske dimension. En regelmæssig udveksling af synspunkter om synergier mellem de myndigheder i medlemsstaterne, der er beskæftiget med samhørighedspolitikkens programmer, og gennemførelsen af Horisont Europa vil bidrage til at øge bevidstheden om de muligheder, som sådanne synergier giver i medlemsstaterne.
Strategisk kontekst på EU-plan
Det er en prioritet for EU's politik at fremme innovativ og intelligent og bæredygtig økonomisk omstilling og at fremme topkvalitet inden for forskning og innovation (FoI) og samtidig mindske og overvinde den vedvarende innovationskløft (kløften mellem innovationsevnen i medlemsstaternes private og offentlige sektorer). Horisont Europa og EFRU er vigtige EU-instrumenter til at levere resultater med hensyn til disse indbyrdes forbundne mål.
Horisont Europa går først og fremmest ud på at støtte topkvalitet inden for FoI i overensstemmelse med artikel 179 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Samhørighedspolitikken har til formål at fremme og støtte en harmonisk udvikling af medlemsstaterne og deres regioner generelt i overensstemmelse med artikel 174 i TEUF, navnlig ved at mindske de regionale forskelle. Figuren nedenfor viser de vigtigste strukturelle elementer i støtten til FoI fra Horisont Europa og samhørighedspolitikken.
Det har derfor været en vigtig prioritet for Kommissionen i de senere år at bringe samhørighedspolitikken og Horisont Europa nærmere hinanden, navnlig i forbindelse med forberedelserne til 2021-2027. Målet er at styrke effekten af begge politikker ved at skabe komplementaritet, navnlig i mindre udviklede og perifere regioner. Det kan give nye win-win-situationer, som er til gavn for alle, at fremme en integreret tilgang og styrke synergierne mellem disse centrale EU-instrumenter (og deres respektive søjler og politiske mål). Man kan f.eks. skabe bæredygtig og intelligent regional økonomisk udvikling og samtidig forbedre EU's innovationsøkosystem generelt og gøre EU bedre til at reagere på centrale samfundsmæssige udfordringer og udvikle vigtige strategiske værdikæder.
Denne tilgang skaber nye muligheder for at bidrage til at fremme innovation i alle regioner og bedre integrere mindre udviklede og perifere regioner i det europæiske forskningsrum (EFR) og det europæiske innovationsøkosystem.
Kommissionens meddelelse om et nyt EFR for forskning og innovation (3) markerede et vigtigt skridt i forbindelse med oprettelsen af dette EFR. Formålet med EFR er at opbygge topkvalitet, grænseoverskridende samarbejde mellem forskere, kritisk masse på strategiske nøgleområder og mulighed for, at forskere kan flytte og bane vejen for et åbent indre marked for forskning og innovation. Den nye fremadrettede plan, der er beskrevet i meddelelsen, har fire ambitiøse politiske mål — prioritere investeringer og reformer, forbedre adgangen til topkvalitet og styrke FoI-systemer i hele EU, forbedre overførslen af ny FoI til erhvervslivet og uddybe integrationen af nationale politikker.
Kommissionen vedtog desuden den 16. juli 2021 et forslag til Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa (4). Henstillingen fastlægger en række prioriterede områder for en fælles indsats til støtte for EFR. Dette omfatter samarbejde om at imødegå udfordringerne i forbindelse med den digitale og grønne omstilling (f.eks. i forbindelse med gennemførelsen af missioner og europæiske partnerskaber under Horisont Europa).
Synergier er baseret på forvaltningsmyndighederne for programmer, der er relevante for FoI, og som kender hinanden og deres programmer. De er også baseret på nationale FoI-repræsentanter, der kender prioriteter og aktioner for Horisont Europa (såsom nye missioner og partnerskaber) og regionale prioriteter for intelligent specialisering. Disse prioriteter og aktioner er et fremragende referencepunkt for at skabe komplementaritet. Synergier mellem FoI-rammen og samhørighedsprogrammerne kan maksimere omfanget, kvaliteten og effekten af investeringer i FoI ved at udforme strategiske planer, der supplerer hinanden og anvender forskellige finansieringsstrømme (i overensstemmelse med de specifikke mål for hvert program/hver fond).
Strategier for intelligent specialisering (S3) er afgørende for synergier med intelligente vækstrelaterede instrumenter på EU-plan (navnlig med Horisont Europa). Bottom-up-etableringen af S3-prioriteter bør gøre det lettere at finde partnere i andre medlemsstater for at samarbejde om relaterede emner og værdikæder.
Med hensyn til EFRU kræver artikel 11, stk. 1, litra b), nr. iii), i forordningen om fælles bestemmelser (5), at medlemsstaterne i deres strategiske partnerskabsaftaler angiver: »komplementaritet og synergier mellem de fonde, der er omfattet af partnerskabsaftalen [...] og andre EU-instrumenter [...] og, hvor det er relevant, projekter, der finansieres under Horisont Europa«. Tilsvarende kræver artikel 22, stk. 3, litra a), nr. iii), i forordningen om fælles bestemmelser for hvert enkelt samhørighedspolitikprogram et sammendrag af de vigtigste udfordringer under hensyntagen til »investeringsbehov og komplementaritet og synergier med andre former for støtte«.
Det er under alle omstændigheder op til forvaltningsmyndighederne at beslutte, om de vil anvende synergimekanismer.
PRODUKTTYPE
1. Seal of Excellence
»Seal of Excellence« er et kvalitetsmærke, som Kommissionen tildeler et forslag, som er blevet indsendt efter en indkaldelse af forslag under et EU-instrument og vurderet til at opfylde minimumskvalitetskravene i det pågældende EU-instrument, men som ikke kunne finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger. »Seal of Excellence« viser, at et projekt kan være en god kandidat til at modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder.
Et kvalitetsmærke under Horisont Europa anerkender forslagets værdi og hjælper andre finansieringsorganer med at drage fordel af evalueringsprocessen under Horisont Europa. Det kan f.eks. tildeles til forslag, der indgives under Horisont Europas EIC Accelerator (et tidligere SMV-instrument), EIC Transition, Marie Skłodowska-Curie-aktioner (MSCA), samarbejdsprojekter og Det Europæiske Forskningsråds (EFR) proof of concept.
Forvaltningsmyndighederne for samhørighedspolitikken i medlemsstaterne kan følge en forenklet udvælgelsesprocedure, når der træffes afgørelse om finansiering af operationer med »Seal of Excellence« (6) fra EFRU-programmer. Sådanne operationer skal opfylde tre kriterier:
— |
De skal for det første være i overensstemmelse med programmet (og med de relevante strategier, der ligger til grund for programmet), samt yde et effektivt bidrag til opfyldelsen af de specifikke målsætninger for programmet. |
— |
For det andet skal de, dér hvor de er omfattet af en grundforudsætning, være i tråd med de hertil svarende fastlagte strategier og planlægningsdokumenter for at opfylde den pågældende grundforudsætning. |
— |
For det tredje skal de falde ind under anvendelsesområdet for den relevante fond og henregnes til en interventionstype (7).
|
Politiske hensyn
»Seal of Excellence« er et kvalitetsmærke, der tildeles projektforslag, som indsendes til Horisont Europa (EU's finansieringsprogram for forskning og innovation frem til 2027) og til det foregående program, Horisont 2020. »Seal of Excellence« bekræfter, at disse forslag er fremragende og gør dem mere synlige i forhold til eventuelle finansieringsorganer (private eller offentlige, nationale eller regionale, herunder forvaltningsmyndighederne under samhørighedspolitikkens fonde), der måtte være interesseret i at investere i lovende FoI-projekter. »Seal of Excellence« hjælper dermed disse forslag med at finde alternativ finansiering.
Finansieringsorganerne kan også drage fordel af den veletablerede Horisont Europa-evalueringsproces af høj kvalitet til at fremme territorial udvikling. Det gør det muligt for medlemsstaterne og regionerne at identificere og drage fordel af en pipeline af fremragende FoI-projektforslag på deres område, som ville forbedre deres FoI-resultater og -kapacitet.
Projektansøgere, der får en positiv evaluering i forbindelse med en indkaldelse af forslag vedrørende Horisont Europa og et kvalitetsmærke, kan ansøge om EFRU-finansiering, hvis projektet er i overensstemmelse med prioriteterne i de samhørighedspolitiske programmer i projektledernes medlemsstat eller region.
»Seal of Excellence« indeholder alle de grundlæggende oplysninger om forslaget, som et finansieringsorgan, der ønsker at identificere forslaget og forstå dets centrale elementer og værdi, har brug for (forslagets titel, henvisning til indkaldelsen eller emnet og navn og adresse på den juridiske enhed, som repræsenterer forslagsstilleren). Det er digitalt forseglet mod svig, og det samme gælder projektforslaget og evalueringsrapporten (dette fremgår af dokumenterne). Endelig viser underskrifterne fra kommissæren med ansvar for samhørighed og reformer og kommissæren med ansvar for innovation, forskning, kultur, uddannelse og unge deres politiske vilje til at få alternativ finansiering til disse projekter op at stå.
»Seal of Excellence« er særligt velegnet til komponenter af Horisont Europa, som har én støttemodtager (f.eks. EIC's Accelerator og EIC's Transition, MSCA, EFR proof of concept, samarbejdsprojekter). Selv om »Seal of Excellence« med flere modtagere også kan overvejes i fremtiden, er det i øjeblikket hensigten kun at tildele dette kvalitetsmærke til komponenter, som har én støttemodtager, i den første fase af Horisont Europa. Denne betingelse skal være angivet i den relevante indkaldelse. Komponenter, der tildeler »Seal of Excellence«, vil blive angivet i det relevante arbejdsprogram.
Kommissionen kan også tildele »Seal of Excellence« til projektforslag fra lande uden for EU (navnlig fra lande, der er tilknyttet Horisont Europa), som kan anvende andre finansieringskilder, der ikke er knyttet til samhørighedspolitikken.
Det er frivilligt at yde støtte til »Seal of Excellence«-projekter fra et EFRU-program, alt efter hvad forvaltningsmyndighedens beslutter, og såfremt det sker i overensstemmelse med programmet. Kvalitetsmærket giver derfor ikke automatisk ret til at opnå alternativ finansiering. Medlemsstaten eller regionen kan eventuelt beslutte at undersøge sagen, men den endelige afgørelse træffes af den relevante forvaltningsmyndighed.
Der er foretaget følgende forenklinger for at undgå unødvendigt dobbeltarbejde hos støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder i forbindelse med indsendelse, evaluering og udvælgelse af operationer til EFRU-støtte.
— |
Medlemsstater, regioner og støttemodtagere kan anvende de kategorier af Horisont Europa, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger, der er omfattet af forenklinger af EU's gældende statsstøtteregler (den generelle gruppefritagelsesforordning). |
— |
Evalueringen af de tekniske aspekter og af indholdet anses for at være gyldig. Det betyder, at forvaltningsmyndigheden for et EFRU-program ikke behøver at foretage en ny evaluering. Inden forvaltningsmyndighederne underskriver det dokument, der fastsætter støttebetingelserne for støttemodtagerne, er de imidlertid nødt til kontrollere, at disse projekter opfylder de specifikke krav i forordningen om fælles bestemmelser og i EFRU, som ikke er omfattet af evalueringen under Horisont Europa. Dette skyldes, at disse projekter skal udvælges formelt i overensstemmelse med forordningen om fælles bestemmelser — dvs. særlig støtteberettigelse (SMV'er i vanskeligheder), bidrag til alternative finansieringsprogrammål, gældende grundforudsætninger og fondens anvendelsesområde (jf. artikel 73, stk. 2, litra a), b) og g), i forordningen om fælles bestemmelser). |
Forberedelse/programmering |
|
||||||||||||
Kommissionens tildeling af »Seals of Excellence« |
|
||||||||||||
Tildeling af støtte |
|
||||||||||||
Gennemførelse, overvågning og kontrol |
|
Hvad med EU's statsstøtteregler?
Støtte fra EFRU-programmer kan falde ind under EU's statsstøtteregler, hvis støttemodtagerne er virksomheder. I sådanne tilfælde skal finansieringen være forenelig med det indre marked på grundlag af EU's gældende statsstøtteregler. For projekter, der har modtaget »Seal of Excellence«, kan medlemsstaterne bruge artikel 25a og 25b i den generelle gruppefritagelsesforordning (8) til at sikre forenelighed med det indre marked. Den generelle gruppefritagelsesforordning indeholder desuden en række generelle betingelser, som alle støtteforanstaltninger, der gennemføres i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning, skal opfylde, uanset hvad formålet med dem måtte være. De særlige betingelser, der er fastsat i artikel 25a og 25b i den generelle gruppefritagelsesforordning, gør det muligt at yde EFRU-støtte til projekter, der har modtaget »Seal of Excellence« — til samme finansieringssats og med de samme støtteberettigede udgifter til Horisont Europa — uden forudgående formel anmeldelse til Kommissionen og uden behov for at foretage endnu en teknisk vurdering. Den myndighed, der yder støtte, er forpligtet til at overholde de gældende generelle og specifikke betingelser i den generelle gruppefritagelsesforordning, når den tildeler støtten. Ud over den oprindelige Horisont Europa-ansøgning om »Seal of Excellence« skal indehaveren af kvalitetsmærket opfylde de for kvalitetsmærket gældende udvælgelseskriterier, der er fastsat af forvaltningsmyndigheden, og samtidig sikre, at den er i overensstemmelse med de gældende statsstøtteregler.
Hvordan kan vi som forvaltningsmyndighed eller andet finansieringsorgan holde os orienteret om udviklingen og bedste praksis som støtte til forslag om »Seal of Excellence«?
Det særlige praksisfællesskab »Seal of Excellence« vil fortsat give interesserede EFRU-forvaltningsmyndigheder og andre finansieringsorganer mulighed for at udveksle bedste praksis om, hvordan de kan yde støtte til forslag om »Seal of Excellence«, holde sig ajour med den seneste udvikling og få adgang til alle relevante oplysninger og data om forslag til »Seal of Excellence« i deres regioner (antal, ansøgt finansiering osv.). Det burde gøre det nemmere at planlægge alternative finansieringsordninger.
Hvordan kan vi som forvaltningsmyndighed eller andet finansieringsorgan holde os orienteret om de forslag i vores land eller region, der har modtaget »Seal of Excellence«?
Indehavere af »Seal of Excellence« anmodes om at give deres samtykke til, at et begrænset sæt oplysninger (dvs. kontaktoplysninger såsom virksomhedens navn, virksomhedens adresse og kontaktpersonens e-mailadresse, et resumé af forslaget, størrelsen af den finansielle støtte, der anmodes om, og anvendte nøgleord), deles med forvaltningsmyndighederne for samhørighedspolitikken og andre offentlige eller private enheder, der potentielt er interesserede i at finansiere eller støtte deres virksomhed. Forvaltningsmyndighederne vil kunne få adgang til disse oplysninger og kontakte indehaveren af kvalitetsmærket. På »Seal of Excellence«-webstedet findes der yderligere oplysninger om, hvordan kvalitetsmærket anvendes, og hvordan man finder kontaktoplysningerne for forvaltningsmyndighederne i de enkelte lande.
Under hvilke omstændigheder kan forvaltningsmyndighederne finansiere projekter, der ansøgte til Horisont Europa, men ikke blev udvalgt til Horisont Europa-finansiering og ikke modtog et kvalitetsmærke?
Hvis samhørighedspolitikken skal støtte et projekt, der ikke har et »Seal of Excellence«, skal projektet underkastes den fulde standardvurdering, som kræves i et samhørighedspolitisk program (den forenklede vurdering gælder udelukkende for »Seal of Excellence«-projekter og for operationer, der er udvalgt under et program, som samfinansieres af Horisont Europa).
Et projekt med et »Seal of Excellence« fra Horisont Europas EIC Accelerator (EIC's arbejdsprogram for 2022, s. 74, herunder fodnote 63 og 64)
En SMV indgiver en ansøgning som svar på en Horisont Europa-indkaldelse af ansøgninger og består de indledende evalueringstrin (»GO«), der er fastsat i EIC's årlige arbejdsprogram. På trods af den høje kvalitet finder EIC-juryen, at projektforslaget ikke kan finansieres, fordi der er utilstrækkelige midler. SMV'en ville normalt modtage »Seal of Excellence« (undtagen i særlige tilfælde, der er fastsat i EIC's arbejdsprogram — f.eks. hvis SMV'en ikke giver sit samtykke til at udveksle oplysninger om sit forslag).
En SMV, der har et »Seal of Excellence«, kan så henvende sig til andre finansieringsorganer — f.eks. forvaltningsmyndighederne for samhørighedspolitikkens programmer. Kommissionen kan desuden med ansøgerens forudgående tilladelse dele grundlæggende oplysninger, navnlig kontaktoplysninger, om den godkendte ansøgning. Hvad angår evalueringsresultaterne og andre følsomme oplysninger, er deres videregivelse til interesserede finansieringsmyndigheder betinget af, at der indgås specifikke fortrolighedsaftaler. Kommissionen kan endvidere med ansøgerens samtykke dele oplysninger med andre organisationer, der kan støtte SMV'en — f.eks. Enterprise Europe Network (EEN). EEN kan yde én-til-én-støttetjenester til SMV'er, der har opnået »Seal of Excellence«, for at hjælpe dem med at identificere relevante alternative finansieringskilder (herunder EFRU-finansierede programmer) og bistå dem med ansøgningsprocesser (herunder en eventuel tilpasning af projektforslaget), kapacitetsopbygning til ansøgningsprocesser og præsentationsfærdigheder og give dem forbindelser til andre relevante støttetjenester såsom matchmaking og identifikation af egnede forretningspartnere. EEN's tjenester, der er skræddersyet til de enkelte indehavere af kvalitetsmærket, ydes i form af tre- til femdages servicepakker, der stilles gratis til rådighed for den pågældende SMV.
For at støtte »Seal of Excellence« kan forvaltningsmyndighederne beslutte, at kategorierne, maksimumsbeløbene og metoderne til beregning af støtteberettigede omkostninger skal følge Horisont Europa-reglerne, forudsat at de betingelser for statsstøtteforenelighed, der er fastsat i artikel 25a og kapitel 1 i den generelle gruppefritagelsesforordning, er opfyldt. Hvis dette er tilfældet, kan de anvende de Accelerator-regler, der er fastsat i Horisont-rammeprogrammet (»Den del af støtten fra Accelerator, der udgøres af tilskud og tilbagebetalingspligtige forskud, må ikke overstige 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den udvalgte innovationsaktion« — artikel 48, stk. 9, i forordningen om Horisont-rammeprogrammet) (9). Som forklaret i Horisont-særprogrammet (punkt 1.1.2): »Kombinationen og omfanget af finansieringen vil være tilpasset virksomhedens behov, størrelse og fase, karakteren af teknologien eller innovationen og innovationscyklussens varighed« (10).
Hvis det er planlagt i arbejdsprogrammet, kan indehavere af EIC's »Seal of Excellence« for Horisont Europa drage fordel af matchmaking-arrangementer, der organiseres af EIC's virksomhedsaccelerationstjenester for at forbinde EIC-fællesskabet af innovatorer — herunder dem, der har et »Seal of Excellence« — og investorer, partnere og offentlige indkøbere. EIC's virksomhedsaccelerationstjenester omfatter også en række coaching- og mentortjenester og giver innovatorer adgang til internationale netværk af potentielle partnere, såsom potentielle partnere fra erhvervslivet, for at supplere en værdikæde, udvikle markedsmuligheder og/eller finde investorer eller andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering (11).
Forslag til EIC Accelerator-kvalitetsmærket promoveres ikke kun over for EFRU's forvaltningsmyndigheder, men også over for private finansieringskilder (f.eks. gennem specifikke e-pitching- og matchmaking-arrangementer, der organiseres af samarbejdsnetværk dedikeret til »Seal of Excellence«, og ved at markere »Seal of Excellence« på InvestEU-portalen).
2. Overførsler fra EFRU til Horisont Europa
I henhold til artikel 26, stk. 1, i fosrordningen om fælles bestemmelser kan medlemsstaterne anmode om at få overført op til 5 % af deres midler under delt forvaltning til andre EU-fonde eller -instrumenter under direkte eller indirekte forvaltning. Grænsen på 5 % gælder for en given fonds oprindelige nationale tildeling og ikke for et bestemt program eller (en kategori af) region. Overførte midler må kun anvendes til fremtidige budgetforpligtelser (dvs. i de efterfølgende år). Midlerne skal anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat (12).
Sådanne overførte beløb tæller ikke med i den tematiske koncentration for EFRU.
Alle dele af Horisont Europa har mulighed for at modtage midler fra programmer under delt forvaltning.
Relevante retsforskrifter |
Forordningen om fælles bestemmelser |
Artikel 26 og betragtning 19 i forordningen om fælles bestemmelser om overførsel af midler |
Horisont Europa |
Artikel 15, stk. 5 og 6 |
|
Relateret lovgivning |
Forordningen om fælles bestemmelser |
Artikel 24 (Ændring af programmer) |
Politiske hensyn
Forvaltningsmyndighederne kan anvende overførsler for at gøre det muligt for fremragende Horisont Europa-forslag fra deres medlemsstat eller region at deltage i Horisont Europa, når budgetmæssige begrænsninger ellers ville forhindre dem i at blive udvalgt til støtte fra Horisont Europa.
Overførsler kan tilføre merværdi, når de er rettet mod FoI-områder, der er blevet udpeget som prioriteter i nationale og/eller regionale strategier for intelligent specialisering (S3), og som typisk er stærkt overrepræsenteret i forbindelse med indkaldelser under Horisont Europa. Det er imidlertid ikke et lovkrav, at investeringer, der er omfattet af de overførte midler, skal matche prioriteter for intelligent specialisering.
Overførsler giver bl.a. mulighed for:
— |
at styrke deltagelsen i Horisont Europa blandt støttemodtagere fra regioner og medlemsstater, der traditionelt har haft en lav deltagelse og succesrate inden for Horisont Europa |
— |
at fremme projekter på prioriterede indsatsområder ved hjælp af intelligent specialisering |
— |
at bevare den administrative kapacitet på nationalt og regionalt plan i forbindelse med udvælgelse og opfølgning af FoI-projekter, fordi det ikke vil blive varetaget af forvaltningsmyndigheden i henhold til reglerne i forordningen om fælles bestemmelser, men af det respektive organ i henhold til Horisont Europa-reglerne (navnlig når der ikke er tilstrækkeligt gode projekter til at begrunde en fuldstændig indkaldelse på nationalt eller regionalt plan under programmet for fælles bestemmelser, når der er et stort antal af disse fremragende forslag under Horisont Europa, eller når forvaltningsmyndigheden for programmet for fælles bestemmelser ønsker at diversificere støttetypen). |
Overførsler er særligt velegnede til komponenter, som har én støttemodtager. Den første fase af Horisont Europa vil kun give mulighed for at overføre disse komponenter.
Overførte midler skal anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat. En medlemsstat kan begrænse det territoriale anvendelsesområde for overførslen til en bestemt region (dvs. den region, der er omfattet af et samhørighedspolitisk program, som midlerne overføres fra).
Overførsler kan sætte medlemsstater eller regioner med lav deltagelse i Horisont Europa i stand til at opbygge deres FoI-kapacitet ved at øge deres egne juridiske enheders deltagelse i Horisont Europa. Dette skyldes, at en overførsel kun kan komme støttemodtagerne fra den pågældende medlemsstat eller region til gode.
En overførsel til Horisont Europa kan også give projektiværksættere såsom SMV'er eller universiteter læringsmuligheder, fordi de vil kunne deltage i processen for Horisont Europa takket være de ekstra midler, der stilles til rådighed for Horisont Europa gennem overførslen fra deres medlemsstat eller region. Projektet vil indtræde i tilskudsforberedelsesprocessen og være fuldt ud underlagt Horisont Europa-reglerne, herunder finansieringssatser. Det relevante organ i Kommissionen vil overvåge projektet under hele forløbet.
Forberedelse |
|
||||||||
Kommissionens vurdering af anmodninger |
|
||||||||
Tildeling af støtte |
|
||||||||
Gennemførelse, overvågning og kontrol |
|
Fase 1: Anmodning om overførsel af midler fra et samhørighedspolitisk instrument
1.1 Overførselsanmodning via partnerskabsaftale
1.2 Overførselsanmodning medtaget i programændringen
Fase 2: Gennemførelse af de overførte midler gennem Horisont Europa
Kan overførte midler tilbageføres til deres oprindelige fond?
Hvis Kommissionen ikke har indgået nogen retlige forpligtelser for de overførte midler under Horisont Europa senest den 31. august i år n+1, kan de tilsvarende ikke-forpligtede midler tilbageføres til den fond, som de oprindeligt blev overført fra. De kan derefter omfordeles til et eller flere programmer (artikel 26, stk. 7, i forordningen om fælles bestemmelser og artikel 15, stk. 6, i forordningen om Horisont Europa) på anmodning af medlemsstaten.
Den samme procedure til anmodning om en programændring finder anvendelse (artikel 24 i forordningen om fælles bestemmelser), og anmodningen skal indgives til Kommissionen mindst 4 måneder før fristen for (finansielle) forpligtelser (dvs. senest den 31. august i år n+1).
Midler, der er blevet tilbageført, vil derefter blive omfordelt til de(t) modtagende program(mer) og være omfattet af reglerne i forordningen om fælles bestemmelser.
Hvis Kommissionen har brug for at geninddrive midler fra Horisont Europa-modtagere, som har modtaget en overførsel fra EFRU, vil disse midler da blive returneret til EFRU-programmet?
Nej. Bevillingerne tilbageføres ikke til den oprindelige budgetpost (EFRU), men forbliver i det relevante program. I dette særlige tilfælde forbliver de i Horisont Europa-programmet (hvortil de er overført fra EFRU).
En medlemsstat beslutter at overføre en del af midlerne fra et givet EFRU-program for fremtidige kalenderår til Horisont Europa (14) ved at ændre programmet i overensstemmelse med artikel 24 i forordningen om fælles bestemmelser.
Kommissionen er enig i, at overførslen er behørigt begrundet og i overensstemmelse med målene for det program, som midlerne vil blive overført fra. Kommissionen godkender programændringen, efter at overvågningsudvalget har givet sit samtykke. Medlemsstaterne og Kommissionen drøfter også det geografiske anvendelsesområde (bestemt ud fra det område, som det overførende program omfatter), den påtænkte anvendelse af de overførte midler under Horisont Europa (inden for Horisont Europa-komponenten) og det beløb, der skal overføres på grundlag af den anslåede »absorptionskapacitet« (f.eks. ved hjælp af historiske statistikker om deltagelse i lignende indkaldelser i det pågældende land/den pågældende region).
Medlemsstaten har til hensigt at anvende de overførte midler til at finansiere SMV-forslag inden for rammerne af en indkaldelse af forslag vedrørende Horisont Europas EIC Accelerator. Det agter den at gøre gennem tilskudsaftaler, der skal indgås senest ved udgangen af år n+1 (dvs. året efter det år, hvor midlerne overføres til Horisont Europa).
Midlerne anvendes til at finansiere SMV-forslag, der indgives under EIC's Accelerator, og som er blevet evalueret, efter at medlemsstaten har besluttet at overføre pengene.
Horisont Europa dækker (på nuværende tidspunkt) eventuelle yderligere administrative omkostninger i forbindelse med overførslens gennemførelse. Som led i midtvejsevalueringen af programmet vil der blive foretaget en vurdering af, om denne tilgang kan opretholdes.
Medlemsstaten kan anmode om at overføre ikke-forpligtede midler tilbage til EFRU op til 4 måneder før udgangen af år n+1 (dvs. senest den 31. august). Det gør den ved at anmode om en ændring af det eller de programmer, hvori disse midler vil indgå. Anmodningen skal godkendes af Kommissionen. Frigørelsesreglen finder anvendelse fra det år, hvor de tilsvarende budgetmæssige forpligtelser indgås.
3. Kumulativ finansiering
Kumulativ finansiering betyder, at en operation eller et projekt modtager støtte fra mere end én fond, ét program eller ét instrument (herunder både delte og direkte forvaltede midler) til den samme udgift. Ligesom for de andre synergimekanismer er kumulativ finansiering ikke automatisk. Det er derimod en mulighed, som forvaltningsmyndighederne kan undersøge i forbindelse med samhørighedspolitikken og den godkendende myndighed for direkte forvaltede EU-programmer. Kumulativ finansiering kan kun anvendes, hvis der er opnået samtykke fra alle involverede parter (dvs. forvaltningsmyndigheder og den godkendende myndighed for direkte forvaltede EU-programmer).
Relevante retsforskrifter |
Forordningen om fælles bestemmelser |
Artikel 63, stk. 9 |
Horisont Europa |
Artikel 15, stk. 4 |
|
Relateret lovgivning |
Programmet for et digitalt Europa |
Artikel 23, stk. 1 (15) |
Politiske overvejelser/potentielle fordele
Kumulativ finansiering gør det muligt at sprede den finansielle byrde ved en operation og afhjælpe eventuelle budgetmæssige begrænsninger (f.eks. dem, der hidrører fra et instruments lavere finansieringssatser), fordi den kan gøre det muligt at finansiere op til 100 % af et synergiprojekt over EU-budgettet, forudsat at de relevante statsstøtteregler overholdes. Det gør det også muligt at støtte nationale bidrag, navnlig i mindre udviklede medlemsstater og regioner.
Kumulativ finansiering kan også samle midler fra forskellige EU-instrumenter, både ved direkte og delt forvaltning, og det gør det muligt at finansiere 100 % af EU-midlerne. Kumulativ finansiering giver derfor mulighed for at styrke forbindelserne mellem de supplerende FoI-prioriteter i indkaldelser af forslag under Horisont Europa og EFRU-programmer (og relaterede S3).
Forberedelse/programmering |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tildeling af støtte |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||
Gennemførelse, overvågning og kontrol |
Gennemførelse
Overvågning
|
Hvad med EU's statsstøtteregler?
EU's statsstøtteregler finder anvendelse på den del af projektet, der finansieres af EFRU. Kumulationsreglerne for offentlig finansiering i EU's statsstøtteregler, der fastsætter den samlede offentlige finansiering, som er mulig for projektet eller aktiviteten, skal også kontrolleres og anvendes korrekt.
Skal det nationale finansieringsorgan eller støttemodtagerne stadig bidrage med en del af finansieringen, hvis der er tale om kumulativ finansiering?
Det afhænger af de finansieringssatser, der er fastsat på projektniveau for begge finansieringskilder. For EFRU er det statsstøttereglerne, der er gældende, og de bestemmer den maksimalt tilladte finansieringssats på operationelt plan. For at kontrollere, at den maksimalt tilladte finansieringssats overholdes, skal der tages hensyn til al offentlig støtte på projektniveau, herunder enhver form for støtte fra f.eks. EFRU og Horisont Europa.
4. Europæiske partnerskaber
Anvendelsen af EFRU som et nationalt bidrag til samfinansierede og institutionaliserede europæiske partnerskaber
»Europæisk partnerskab«: et initiativ, hvorunder EU og private og/eller offentlige partnere (såsom erhvervslivet, offentlige organer eller fonde) forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et program for FoI-aktiviteter. En strategisk forsknings- og innovationsdagsorden — som alle partnere deler og forpligter sig til — danner grundlag for alle europæiske partnerskaber. Denne langsigtede vision omsættes til konkrete aktiviteter gennem årlige arbejdsprogrammer. Europæiske partnerskaber skal angive deres konkrete målsætninger og tilsigtede mål med tilsvarende centrale resultatindikatorer.
I overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser kan forvaltningsmyndighederne beslutte at yde direkte støtte fra EFRU til operationer, der er udvalgt under et program, der samfinansieres af Horisont Europa (såsom et samfinansieret eller institutionaliseret europæisk partnerskab).
I henhold til artikel 15, stk. 3, i forordningen om Horisont Europa kan finansielle bidrag fra EFRU-programmer (16) betragtes som et bidrag fra den deltagende medlemsstat til et samfinansieret eller institutionaliseret europæisk partnerskab, forudsat at dette er i overensstemmelse med reglerne i forordningen om fælles bestemmelser. Organer, der gennemfører programmer, som samfinansieres af Horisont Europa, skal identificeres som bemyndigede organer under det relevante EFRU-program (artikel 71, stk. 5, i forordningen om fælles bestemmelser). Det gør det lettere at koordinere og synkronisere Horisont Europa, det relevante EFRU-program og den nationale støtte. EFRU-programmer kan dække (en del af) det nationale bidrag til deltagelse i sådanne europæiske partnerskaber. En beslutning om at bidrage til et partnerskab skal ske på grundlag af en udvælgelsesproces, der er i overensstemmelse med samhørighedspolitikkens regler.
Forvaltningsmyndighederne kan desuden ligesom for »Seal of Excellence« yde et sådant bidrag direkte (uden behov for en konkurrencebaseret indkaldelse og en særskilt udvælgelsesprocedure) til operationer, der er udvalgt under et program, som er samfinansieret af Horisont Europa i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser. Som det også er tilfældet med »Seal of Excellence«, bør forvaltningsmyndighederne dog stadig foretage en forenklet vurdering og kontrollere, at disse projekter er i overensstemmelse med artikel 73, stk. 2, litra a), b) og g), i forordningen om fælles bestemmelser. Sådanne operationer skal i) være i overensstemmelse med programmet, herunder med de relevante strategier, der ligger til grund for programmet, og yde et effektivt bidrag til opfyldelsen af programmets specifikke mål, ii) være omfattet af en grundforudsætning og være i overensstemmelse med de tilsvarende strategier og planlægningsdokumenter, der er udarbejdet for at opfylde denne grundforudsætning, og iii) falde ind under anvendelsesområdet for den relevante fond og henregnes til en interventionstype.
Forvaltningsmyndighederne kan ligeledes anvende de kategorier, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger, der er fastsat under Horisont Europa, på disse operationer.
Der kan sikres overholdelse af statsstøttereglerne ved at overholde forenelighedsbetingelserne i artikel 25c i den generelle gruppefritagelsesforordning, som giver mulighed for at anvende omkostninger og finansieringssatser, som er støtteberettigede under Horisont Europa, på forsknings- og udviklingsprojekter, der udvælges under et program, som medfinansieres af Horisont Europa, og som opfylder betingelserne i denne artikel.
EFRU-programbidrag til europæiske partnerskaber skal overholde reglerne om forbud mod dobbeltanmeldelse af udgifter i artikel 63, stk. 9, i forordningen om fælles bestemmelser. De samme omkostninger må ikke anmeldes to gange til Kommissionen. To typer europæiske partnerskaber er relevante for gennemførelsen af artikel 15, stk. 3, i forordningen om Horisont Europa.
— |
Samfinansierede europæiske partnerskaber (der støttes gennem en »programsamfinansieret aktion«) er baseret på en tilskudsaftale mellem Kommissionen og et konsortium af partnere (normalt nationale ministerier eller FoI-finansieringsorganer). Partnerne forpligter sig til at yde finansielle bidrag og bidrag i naturalier. Der er tale om partnerskaber mellem EU-lande og nationale og regionale forskningsbidragydere og andre offentlige myndigheder i centrum af konsortiet. EU yder samfinansiering til et program, der gennemføres af enheder, som forvalter og finansierer FoI-aktiviteter. De vigtigste aktiviteter, der er afholdt gennem samfinansierede europæiske partnerskaber, omfatter fælles indkaldelser, hvorigennem tværnationale FoI-projekter finansieres, og hvor hver partner stiller budgettet til rådighed for de enheder, der deltager i projekterne, og EU yder supplerende finansiering. |
— |
Institutionaliserede europæiske partnerskaber er FoI-programmer. De kan iværksættes af i) flere medlemsstater (på grundlag af en afgørelse truffet af Rådet og Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 185 i TEUF), ii) organer oprettet ved en afgørelse truffet af Rådet i henhold til artikel 187 i TEUF (f.eks. fællesforetagender) eller iii) Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) videns- og innovationsfællesskaber i overensstemmelse med EIT-forordningen og den strategiske innovationsdagsorden for EIT. De forventes at have et langsigtet perspektiv og at indebære en vis integration. |
Figur 1 nedenfor giver et overblik over alle de samfinansierede, samprogrammerede og institutionaliserede europæiske partnerskaber under den første strategiske plan for 2019-2024 for Horisont Europa. De 20 samfinansierede og institutionaliserede europæiske partnerskaber med deltagelse af medlemsstaterne er relevante for anvendelsen af artikel 15, stk. 3, i forordningen om Horisont Europa.
Figur 1.
Oversigt over de fire klynger af europæiske partnerskaber
Værd at vide Europæiske partnerskaber med fælles programlægning er baseret på et aftalememorandum, der er undertegnet mellem Kommissionen og andre partnere end EU. Disse partnerskaber er ikke berettigede til at anvende EFRU som et nationalt bidrag, fordi der ikke er nogen mulighed for at kombinere finansiering (der kan kun foretages parallel eller sekventiel finansiering). For disse typer partnerskaber kan EFRU anvendes som et nationalt bidrag til partnernes supplerende aktiviteter, hvis disse identificeres i planen for yderligere aktiviteter. Den europæiske åbne videnskabscloud er i øjeblikket det eneste samprogrammerede europæiske partnerskab, som har deltagelse af medlemsstaterne. |
Relevante retsforskrifter |
Forordningen om fælles bestemmelser |
Artikel 63, stk. 9, artikel 71, stk. 5, og artikel 73, stk. 4, samt betragtning 61 |
Horisont Europa |
Artikel 15, stk. 3 |
|
Relateret lovgivning |
Den generelle gruppefritagelsesforordning |
Artikel 25c og 25d (statsstøtte) |
Politiske overvejelser/potentielle fordele
Der oprettes europæiske partnerskaber for at opfylde EU's prioriteter. De samarbejder med både den offentlige og den private sektor, hvilket gør det muligt at tackle globale udfordringer, der kræver kritisk masse og en langsigtet vision, som partnerne er enige om og forpligter sig til. Partnerskaber iværksætter ikke blot fælles indkaldelser, men gennemfører også andre aktiviteter for at støtte den samfundsmæssige, markedsmæssige og lovgivningsmæssige udbredelse af FoI-resultater.
Europæiske partnerskaber er en vigtig drivkraft for synergier, fordi de gør det muligt at samle og koordinere anvendelsen af de midler, som forskellige EU-instrumenter og nationale instrumenter, programmer og fonde stiller til rådighed. De bidrager også til at styrke EFR ved at stimulere grænseoverskridende samarbejde, tilpasse FoI-planer, forbedre færdigheder og øge de europæiske virksomheders absorptionskapacitet. Det særlige mål med et europæisk partnerskab, der har deltagelse af medlemsstaterne, er at opnå videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration af nationale forskningsprogrammer på det område, som partnerskabet beskæftiger sig med. Tidligere deltog »udvidelsesmedlemsstaterne« kun i EU's FoI-partnerskaber i begrænset omfang på grund af manglende erfaring eller tilgængelig finansiering til tværnationalt samarbejde. Formålet med europæiske partnerskaber er at tage fat på EU's prioriteter, så det er vigtigt at styrke underrepræsenterede landes deltagelse, øge komplementariteten i hele EU og dele de deraf følgende fordele. Dette er særlig relevant, fordi nogle af Horisont Europa-prioriteterne kun imødegås af europæiske partnerskaber. Det betyder, at medlemsstaterne skal deltage, hvis deres enheder skal kunne deltage i de indkaldelser og andre aktiviteter, som partnerskaberne iværksætter.
Når bidrag fra EFRU-programmer anerkendes som nationale bidrag i Horisont Europa-partnerskaber, er det et stort incitament til at indgå i et tværnationalt samarbejde. Det øger også effekten af FoI-investeringer fra forskellige EU-fonde ved at tilpasse investeringerne til EU's fælles prioriteter.
De nye regler gør det lettere at samle midler fra EFRU og Horisont Europa i samfinansierede Horisont-partnerskaber, hvilket skaber muligheder for, at regionerne kan samarbejde med andre EU-lande og -regioner om at imødegå relaterede prioriteter for intelligent specialisering. Den største gevinst er muligheden for at øge mindre udviklede regioners og medlemsstaters deltagelse i tværnationalt samarbejde inden for partnerskabsrammen.
Den samfinansiering, som EU yder gennem partnerskaber, kan derfor skabe særlig merværdi, når de prioriteter, der er identificeret under Horisont Europa og gennem S3, svarer til eller supplerer hinanden.
Forberedelse/programmering |
|
||||||||||||||
Tildeling af støtte |
|
— |
En medlemsstat eller region deltager i et konsortium af nationale finansieringsorganer i et samfinansieret europæisk partnerskab. |
— |
Medlemsstaten eller regionen ønsker at anvende et EFRU-program til at dække en del af det nationale bidrag til det samfinansierede europæiske partnerskab. |
— |
Det nationale finansieringsorgan (dvs. EFRU-programmets bemyndigede organ) rapporterer til Horisont Europa, at det yder finansiel støtte eller finansiering til sine støttemodtagere til en værdi af 100 mio. EUR. Det nationale finansieringsorgan modtager en godtgørelse på 30 % fra Horisont Europa (30 mio. EUR). |
— |
De resterende 70 mio. EUR kan medfinansieres af EFRU-programmet (f.eks. med en samfinansieringssats på 50 %, samfinansieringssatsen for programprioriteten skal overholdes — artikel 112 i forordningen om fælles bestemmelser). |
— |
De samlede omkostninger på 100 mio. EUR dækkes derfor som følger: 30 mio. EUR fra Horisont Europa, 35 mio. EUR fra EFRU og 35 mio. EUR fra det nationale budget. |
— |
Udgifter og omkostninger skal anmeldes og indberettes i overensstemmelse med ovennævnte regler for kumulativ finansiering. |
Figur 2.
Hvordan fungerer et samfinansieret europæisk partnerskab?
Følgende eksempler er hypotetiske. Den endelige afgørelse træffes af den pågældende medlemsstat. Hver medlemsstat, der er involveret i et samfinansieret europæisk partnerskab, finansierer typisk sine deltagere på nationalt plan gennem egne nationale procedurer og i henhold til egne nationale regler. Medlemsstaten vil med udgangspunkt i en samfinansieret standardtilskudsaftale under Horisont Europa og ud fra et partnerskabsperspektiv blive betragtet som modtager af »finansiel støtte til tredjepart«. Ud fra et nationalt perspektiv kan denne nationale støttemodtager være en af følgende:
I begge ovennævnte tilfælde skal det nationale finansieringsorgan følge proceduren for kumulativ finansiering (se afsnit 3 ovenfor om kumulativ finansiering) og uploade en kopi af en erklæring fra støttemodtageren til forvaltningsmyndigheden (sammen med en kopi af forvaltningsmyndighedens oplysninger til støttemodtageren, der bekræfter, at udgifterne indgik i en betalingsanmodning til Kommissionen) til eGrants som bilag til den indgivne betalingsanmodning.
|
Hvordan foretages bidrag og forpligtelser fra Horisont Europa?
Forpligtelser og bidrag til samfinansierede europæiske partnerskaber indgås i fem faser:
1. |
vejledende forhåndsforpligtelse |
2. |
samlet forpligtelse ved underskrivelse af tilskudsaftalen |
3. |
årlig forpligtelse ved fastlæggelsen af det årlige arbejdsprogram (f.eks. fastlæggelse af budgetbidrag til indkaldelsen) |
4. |
endeligt tilsagn ved godkendelse af rangordning og udvælgelsesliste samt underskrivelse af tilskudsaftaler |
5. |
bidrag (dvs. betaling af midler). |
Hvis partnerskabet bliver det bemyndigede organ i EFRU-programmet i overensstemmelse med artikel 71, stk. 5, i forordningen om fælles bestemmelser, skal den skriftlige ordning (partnerskabet) mellem forvaltningsmyndigheden og dette bemyndigede organ klart angive de enkelte parters ansvar for udførelsen af de opgaver, som forvaltningsmyndigheden har uddelegeret til dette bemyndigede organ.
Forberedelse/programmering |
|
||||||||||
Tildeling af støtte |
|
Forberedelse og programmering |
|
||||
Gennemførelse, overvågning og kontrol |
|
Hvor stor en del af de nationale bidrag kan EFRU-programmet dække?
Bidraget fra et EFRU-program kan dække de nationale bidrag i overensstemmelse med reglerne om samfinansiering og med det maksimale støttebeløb fra fondene for hver af de prioriteter, der er fastsat i artikel 112 i forordningen om fælles bestemmelser og artikel 190 i finansforordningen, forudsat at kravene i artikel 63, stk. 9, i forordningen om fælles bestemmelser er opfyldt.
Artikel 25c i den generelle gruppefritagelsesforordning fastsætter betingelser for statsstøtteforenelighed for at anvende omkostninger og finansieringssatser, der er støtteberettigede under Horisont Europa, på forsknings- og udviklingsprojekter, der støttes gennem et europæisk partnerskab.
Kan et EFRU-program dække alle de nationale bidrag til projektet — eftersom vi programmerer national samfinansiering efter prioritet frem for projekt?
Ja. Bidraget kommer fra det relevante program, som selv er underlagt samfinansieringsregler. Da samfinansieringen imidlertid er fastsat på prioritetsniveau og ikke på operationelt niveau, kan EU's budget dække alle de nationale bidrag til en bestemt operation.
Er det muligt at anvende EFRU-programmer til at yde bidrag i naturalier i stedet for til finansiering af projekter?
EFRU-programmer kan anvendes til at dække de nationale bidrag fra medlemsstater, der deltager i europæiske partnerskaber. Det er uden betydning, om der er tale om finansielle bidrag eller naturalydelser. Der er ingen bidrag i naturalier fra de deltagende medlemsstater til institutionaliserede europæiske partnerskaber.
Hvordan kan forvaltningsmyndigheden for et EFRU-program sikre sig, at en samfinansieret operation bidrager til de indikatorer, der er fastsat i programmet?
Projekter, der udvælges af europæiske partnerskaber, kan støttes, hvis de opfylder kravene i artikel 73, stk. 2, litra a), b) og g), i forordningen om fælles bestemmelser. De skal derfor bidrage til opfyldelsen af programindikatorer.
Er det muligt at anvende midlerne til andre formål, hvis de ikke anvendes til finansiering af partnerskabsprojekter?
Disse bidrag vil gå til bestemte projekter, efter at de er evalueret og udvalgt af bestyrelsen for det europæiske partnerskab. Det ville derfor ikke være muligt at returnere dem.
Hvad med EU's statsstøtteregler?
Statsstøttereglerne finder anvendelse, hvis modtageren af offentlig støtte fra statsmidler, herunder EFRU, er en virksomhed (og hvis alle andre kumulative betingelser for forekomst af statsstøtte er opfyldt, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF). På de betingelser, der er fastsat i artikel 25c i den generelle gruppefritagelsesforordning, kan samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter drage fordel af støtteberettigede omkostninger og finansieringssatser for Horisont Europa. Dette gælder også indkaldelser iværksat af partnerskaber på grundlag af artikel 185 eller artikel 187 i TEUF eller i forbindelse med indkaldelser, der er iværksat under programsamfinansieringsaktioner. Projekterne skal være tværnationale projekter (gennemført af mindst tre medlemsstater eller alternativt to medlemsstater og mindst ét associeret land) og skal være opnået gennem centralt organiserede indkaldelser af forslag, som er omfattet af finansieringsreglerne for Horisont Europa (artikel 25c, stk. 3, i den generelle gruppefritagelsesforordning om kategorier, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger). Hvis alle de gældende betingelser i den generelle gruppefritagelsesforordning er opfyldt, skal den støtteydende myndighed ikke foretage en særskilt statsstøttevurdering, og den behøver heller ikke anmelde støtten til Kommissionen. Hvis finansieringen er underlagt statsstøttereglerne og ikke er i overensstemmelse med alle betingelserne i artikel 25c i den generelle gruppefritagelsesforordning, finder den forenklede behandling af disse projekter i henhold til statsstøttereglerne ikke anvendelse.
Hvad er vetoret i institutionaliserede europæiske partnerskaber?
Bidrag fra én deltagende medlemsstat skal i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra c), i forordningen om Horisont Europa anvendes til at finansiere deltagelse af enheder, der er etableret i den pågældende deltagende medlemsstat. De deltagende medlemsstater har derfor fortsat kontrol over deres nationale bidrag, fordi de kan nedlægge veto mod tildelingen af nationale midler til en bestemt støttemodtager (af særlige grunde og af behørigt begrundede årsager) uden indvirkning på, om forslaget er berettiget til EU-finansiering.
Kan EFRU-programmer støtte medlemskab af eller deltagelsesgebyrer for andre EU-organer eller -netværk (f.eks. EIT-partnerskaber)?
En operation, der medfinansieres af EFRU, skal være omfattet af EFRU-forordningens anvendelsesområde. Artikel 5, stk. 1, litra f), i EFRU-forordningen giver EFRU mulighed for at støtte samarbejde og udveksling af erfaringer og aktiviteter, der involverer innovationsklynger (herunder dem, der bringer virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder sammen). Et sådant samarbejde kan fremmes gennem en international organisation.
I henhold til artikel 63, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser kan en operation helt eller delvis gennemføres uden for en medlemsstat, herunder uden for EU, forudsat at operationen bidrager til programmets mål.
Medlemsgebyrer til internationale organisationer opfylder derfor ikke ovennævnte betingelser og er ikke berettigede til EFRU-støtte, fordi de mål, som internationale organisationer tilstræber, generelt er for vidtfavnende til at svare til en bestemt operation, der forfølger finansieringsprogrammets mål.
Deltagergebyrer svarer derimod normalt til mere specifikke og konkrete aktiviteter og kan derfor være berettigede til EFRU-støtte — hvis de svarer til en konkret aktion, der gennemføres af en international organisation, som falder ind under EFRU-forordningens anvendelsesområde og bidrager til finansieringsprogrammålene.
5. Kombineret finansiering (samarbejdsprojekter)
Det er vigtigt at optimere og maksimere de fordele, som FoI kan bibringe samfundet, miljøet og økonomien som helhed, og dens bidrag til opfyldelsen af EU's mål. EU-finansieringen skal derfor være sammenhængende og udnytte potentielle synergier. Dette er navnlig tilfældet for en samarbejdsaktion, der støtter oprettelsen eller moderniseringen af et ekspertisecenter i et land, der er omfattet af udvidelsen, ved at etablere et samarbejde med en førende forskningsinstitution (avanceret partner) i et andet land. Dette kræver supplerende finansiering fra en national, regional, europæisk eller privat kilde. En sådan foranstaltning betegnes derfor som en »synergiaktion« i arbejdsprogrammet for Horisont Europa. Samarbejdsaktioner forventes at blive en indflydelsesrig og meningsfuld bro, navnlig mellem S3 og topkvalitet inden for FoI, hvorved EFR styrkes.
Relateret lovgivning |
Artikel 25d i den generelle gruppefritagelsesforordning (statsstøtte) |
Forberedelse/programmering |
I arbejdsprogrammet for Horisont Europa udpeges samarbejdsaktioner som »synergiaktioner«. Programmer under samhørighedspolitikken kan yde supplerende finansiering til et samarbejdsprojekt for et sæt støtteberettigede omkostninger, der adskiller sig fra de omkostninger, der dækkes af Horisont Europa, forudsat at kravene i artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser er opfyldt. |
Tildeling af støtte |
Der åbnes to særskilte indkaldelser (EFRU og Horisont Europa). Horisont Europa-forslaget skal indeholde en klar beskrivelse af det supplerende projekt, der understøttes af EFRU eller andre finansieringskilder. Hvis det er relevant, bør beskrivelsen omfatte omkostningskategorier, tekniske specifikationer for infrastruktur, foreløbig planlægning af bygninger og anlæg, cost-benefit-analyse osv. Denne beskrivelse vil også blive evalueret af uafhængige eksperter i henhold til Horisont Europa-regler og udvælgelseskriterier. |
Gennemførelse |
EFRU-programmet støtter FoI-projekter, der supplerer Horisont Europa, om end med et andet sæt støtteberettigede omkostninger. Den ændrede artikel 25d i den generelle gruppefritagelsesforordning fastsætter forenelighedsbetingelser for tildeling af statsstøtte (herunder fra EFRU-midler) til samfinansierede FoI-projekter, der supplerer samarbejdsaktioner (i sådanne tilfælde finder omkostninger og finansieringssatser, der er støtteberettigede under Horisont Europa, anvendelse). Den ændrede artikel 25d i den generelle gruppefritagelsesforordning giver desuden mulighed for, at offentlig investeringsstøtte kan dække op til 70 % af de infrastrukturinvesteringer, der foretages i forbindelse med en samarbejdsaktion (også på visse betingelser). Projektforslaget underkastes en enkelt evaluering, der både omfatter projektets dele (dvs. Horisont Europa-delen og den del, der vedrører en udvalgt supplerende finansieringskilde, såsom et samhørighedsprogram). Dette er nødvendigt for at kunne anvende den ændrede artikel 25, litra d), i den generelle gruppefritagelsesforordning, der giver forvalterne af den supplerende finansieringskilde mulighed for at anvende de kategorier, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger, der er fastsat under Horisont Europa, på den pågældende operation. |
6. Synergier opstrøms og nedstrøms
Der opstår synergier i forudgående og efterfølgende led, når EU-støtte (primært gennem Horisont Europa og EFRU-programmer) giver anledning til en koordineret og gnidningsløs ramme for alle trin i FoI-innovationsprocessen (fra kapacitetsopbygning og grundforskning til erhvervslivets kommercialisering og anvendelse af innovative løsninger). Sådanne synergier skaber særlig merværdi, når de opstår på områder, der er knyttet til EU's centrale politiske mål, og lægger op til væsentlige forbedringer af økonomien som helhed.
Udviklingen af sådanne synergier kræver et tæt samarbejde mellem de relevante aktører — navnlig EU og de nationale myndigheder, der er involveret i programmeringen og gennemførelsen af støtten til Horisont Europa og EFRU.
Missioner under Horisont Europa (19) giver f.eks. nye muligheder for at tackle de udfordringer, der identificeres i deres missioner, og transformative løsninger, der kan bidrage til at fremskynde udbredelsen af de bedste tilgængelige teknologier. Praktiske eksempler på mulige synergier mellem de fem EU-missioner og EFRU er beskrevet i bilaget til denne note.
For at accelerere denne udbredelse vil den nye formidlings- og udnyttelsesstrategi under Horisont Europa fremme en integreret tilgang ved at skabe og vedligeholde missionsresultatporteføljer og ved at kombinere dem med et integreret økosystem af tjenester (f.eks. Horisont-resultatplatformen og Horisont-resultatboosteren) og initiativer (f.eks. arrangementer og workshopper). Dette vil gøre nationale og regionale investorer og politiske beslutningstagere opmærksomme på klare resultater af FoI. I den nye formidlings- og udnyttelsesstrategi under Horisont Europa lægges der også vægt på emner under Horisont Europa-arbejdsprogrammer, så indkaldelsens ansøgere vil overveje, om de kan udnytte potentielle synergier med andre EU-programmer.
Der vil blive taget hensyn til erfaringerne fra den fjerde indkaldelse for Interreg-Centraleuropa for at udnytte resultaterne af eksisterende projekter under Horisont 2020 (og andre EU-programmer), når det besluttes, hvordan Horisont Europas FoI-resultater kan udnyttes ved hjælp af Interreg-programmerne (som en anden måde at øge regionernes adgang til FoI-resultater af høj kvalitet på). Den fremtidige indsats i denne retning vil drage fordel af viden og erfaringer indhøstet ved matchmaking-initiativer (f.eks. det nye Horisont-Interreg-værktøj til kortlægning af synergier, der kombinerer tematiske og regionale oplysninger med henblik på at identificere potentielle synergier mellem disse to finansieringsstrømme).
Disse tilgange og løsninger kan også hjælpe de offentlige forvaltninger med at udvikle nye kapaciteter og levere nye tjenester. Dette er særlig vigtigt for mindre udviklede og perifere regioner, som er mindre i stand til at absorbere nye teknologier og styre den systemiske omstilling.
Mange af disse regioner kan derfor opskalere demonstrations-, innovations- og teknologioverførselsforanstaltninger ved hjælp af samhørighedspolitiske ressourcer for at bidrage til at nå programmålene. Regioner, der har fastlagt prioriteter i strategierne for et bestemt missionsområde, kan udvikle synergier med denne mission (20) for at støtte udviklingen og/eller ibrugtagningen af nye tilgange til udvikling af omstillingsveje. Horisont Europa-missioner kan f.eks. give retningsvirkning, styrke regionalt samarbejde, fremme tværfaglig forvaltning på flere niveauer, inddrage den brede offentlighed samt lokale og regionale interessenter og udbrede kendskabet til investeringer i samhørighedspolitikken og adgang til nye netværk, politiske læringsplatforme og finansieringsinstrumenter.
Regionerne spiller en vigtig rolle for udrulningen af brintøkonomien, navnlig gennem såkaldte brintbyer — Hydrogen Valleys (21). De sikrer brintproduktion, -transport, -lagring og -anvendelse på lokalt eller regionalt plan og spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af REPowerEU's mål (22). Fællesforetagendet for ren brint har mange års erfaring med at støtte etableringen af Hydrogen Valleys i EU. Hvis dette vellykkede koncept skal udbredes yderligere i alle medlemsstater, skal der ske en betydelig sammenlægning af ressourcer.
Vedvarende brint vil f.eks. være afgørende for at erstatte naturgas, kul og olie inden for sektorer og transportformer, som er vanskelige at dekarbonisere. REPowerEU fastsætter et mål på 10 mio. ton indenlandsk produktion af vedvarende brint og 10 mio. ton import af vedvarende brint inden 2030. Regionerne spiller en vigtig rolle for udrulningen af brintøkonomien i EU, navnlig gennem Hydrogen Valleys. Hydrogen Valleys sikrer brintproduktion, -transport, -lagring og -anvendelse på lokalt eller regionalt plan og spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af REPowerEU's mål. Fællesforetagendet for ren brint og dets forgængere har mange års erfaring med at støtte etableringen af Hydrogen Valleys i EU. Der er i øjeblikket 23 Hydrogen Valleys i ti medlemsstater i EU. Hvis dette vellykkede koncept skal udbredes yderligere i alle medlemsstater, skal der ske en betydelig sammenlægning af ressourcer.
Eksempel: Synergier i forbindelse med den nye europæiske innovationsdagsorden
Synergier kan støtte gennemførelsen af den nye europæiske innovationsdagsorden og navnlig flagskib 3, som har til formål at styrke og sammenkoble regionale innovationsøkosystemer og mindske innovationskløften.
(1) Dette kan også gælde for indirekte forvaltede EU-midler.
(2) Med henblik på tilpasningen af bestemmelserne i direkte forvaltede EU-programmer, f.eks. Horisont Europa, DEP og CEF vedrørende synergier med programmer under delt forvaltning, kan elementer i dette dokument betragtes som retningslinjer for operationaliseringen af synergier mellem sådanne direkte forvaltede EU-programmer og EFRU-programmer — samtidig med at der tages nøje hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for hvert enkelt gældende retsgrundlag, og de politiske overvejelser, der specifikt vedrører hvert af disse programmer.
(3) COM(2020) 628 final af 30. september 2020.
(4) COM(2021) 407 final.
(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).
(6) Selv om der i dette dokument fokuseres på det kvalitetsmærke, der er planlagt under Horisont Europa, er muligheden for at tildele »Seal of Excellence« også fastsat i basisretsakterne for 14 andre programmer inden for EU's flerårige finansielle ramme (et digitalt Europa, programmet for det indre marked, Life, Et Kreativt Europa, Erasmus+, rumprogrammet, Det Europæiske Solidaritetskorps, Connecting Europe-faciliteten, programmet for retlige anliggender, programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, Euratom, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Integreret Grænseforvaltning og Fonden for Intern Sikkerhed).
(7) Jf. artikel 73, stk. 2, litra a), b) og g), og artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser.
(8) Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1 som ændret). En konsolideret udgave af den ændrede forordning findes på Europa-Kommissionens websted til orientering: https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/legislation/regulations_ens
(9) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013.
(10) Rådets afgørelse (EU) 2021/764 af 10. maj 2021 om oprettelse af særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af afgørelse 2013/743/EU.
(11) EIC's arbejdsprogram for 2022.
(12) Overførsler er også mulige til andre direkte forvaltede programmer, jf. f.eks. artikel 4, stk. 14, i CEF-forordningen, der finder anvendelse på den digitale sektor, og artikel 9, stk. 5, i forordningen om programmet for et digitalt Europa.
(13) Tabel 4.2 i betalingsmyndighedens skabelon (bilag II til forordningen om fælles bestemmelser) om »Overførsler til instrumenter under direkte eller indirekte forvaltning« gør det muligt at identificere det specifikke instrument, som EFRU-beløbene overføres til.
(14) Inden for rammerne af artikel 26, stk. 1, i forordningen om fælles bestemmelser.
(15) Det skal bemærkes, at artikel 23, stk. 1, i forordningen om programmet for et digitalt Europa og f.eks. artikel 19, stk. 1, i CEF 2-forordningen indeholder bestemmelser, der er identiske med artikel 15, stk. 4, i Horisont Europa-forordningen. Det gør det således muligt at tilpasse gennemførelsesordningerne vedrørende kumulativ finansiering mellem disse programmer.
(16) Denne vejledning fokuserer på synergierne mellem Horisont Europa og EFRU-programmer, men der gælder en tilsvarende logik for de andre programmer, der er anført i artikel 15, stk. 3.
(17) Inden for Horisont Europa er der kun ét initiativ i henhold til artikel 185 i TEUF: det europæiske metrologipartnerskab, der drives af EURAMET.
(18) Artikel 12 i Rådets forordning 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa.s
(19) Yderligere oplysninger om EU's missioner i Horisont Europa: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe_en#what
(20) EU-missionerne er en nyskabelse i Horisont Europas forsknings- og innovationsprogram for årene 2021-2027. EU-missionerne er en koordineret indsats fra Kommissionens side for at samle de nødvendige ressourcer med hensyn til finansieringsprogrammer, politikker og regler og andre aktiviteter. De har også til formål at mobilisere og aktivere offentlige og private aktører såsom EU-medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, forskningsinstitutter, landbrugere og arealforvaltere, virksomheder og investorer med henblik på at skabe en reel og varig virkning. Missionerne vil gå i dialog med den brede offentlighed for at fremme samfundets udbredelse af nye løsninger og tilgange. Der er fem EU-missioner (tilpasning til klimaændringer, kræft, genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030, 100 klimaneutrale og intelligente byer inden 2030 og en jordpagt for Europa).
(21) Partnerskab om Hydrogen Valleys Smart Specialisation og pilotprojekt om hydrogen (Hydrogen valleys — Smart Specialisation Platform (europa.eu)
(22) REPowerEU (COM(2022) 230 final) fastsætter et mål på 10 mio. ton indenlandsk produktion af vedvarende brint og 10 mio. ton import af vedvarende brint inden 2030.
BILAG 1
Synergier med EU-missioner
EU-missionen for tilpasning til klimaændringer
Missionen vedrørende tilpasning til klimaændringer går ud på at støtte mindst 150 europæiske regioner, lokale myndigheder og lokalsamfund i deres bestræbelser på at opnå modstandsdygtighed over for klimaændringer senest i 2030. Den vil yde generel støtte til regioner, lokale myndigheder og lokalsamfund for at hjælpe dem med bedre at forstå, forberede og forvalte klimarisici og -muligheder, fremskynde deres omstilling til modstandsdygtighed over for klimaændringer og gennemføre mindst 75 storstilede klimatilpasningsdemonstrationer på lokalt plan.
Medlemsstaternes, regionernes og de lokale myndigheders deltagelse vil spille en afgørende rolle i gennemførelsen af denne opgave, fordi de er vigtige drivkræfter for forandring. De kan også anvende nye teknologier, eksperimentere med innovative løsninger, der imødekommer lokale behov, og hjælpe forskellige interessenter med at opnå modstandsdygtighed over for klimaændringer.
Missionens mål stemmer overens med EFRU's politikmålsætninger (1) om et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet. Det bidrager også til den politiske målsætning om en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer.
Der kan f.eks. mobiliseres finansiering under disse prioriteter til at opskalere klimatilpasningsløsninger ved hjælp af synergier med den finansiering, som Horisont Europa mobiliserer. Regioner og lokale myndigheder kan også underskrive missionschartret for at give udtryk for deres vilje til at samarbejde og koordinere med andre underskrivere, så de kan mobilisere ressourcer og udvikle aktiviteter på deres respektive områder for at realisere deres klimatilpasningsmål.
Platformen for gennemførelse af missioner vil støtte regioner og lokale myndigheder, f.eks. ved at give dem adgang til viden og teknisk bistand. Der vil være adgang til finansiering gennem Horisont Europas arbejdsprogrammer for FoI-projekter vedrørende klimatilpasning, som kan gennemføres ved at udnytte potentielle synergier med EFRU.
EU's kræftmission
Kræftmissionen har sammen med den europæiske kræfthandlingsplan til formål at forbedre tilværelsen for mere end 3 millioner mennesker inden 2030 gennem forebyggelse, helbredelse og, for kræftramte, herunder deres familier, at leve længere og bedre. Dette overordnede mål er i overensstemmelse med EFRU's politiske målsætning om et mere socialt og inklusivt Europa.
Der er planer om at oprette digitale infrastrukturer til støtte for forskning og innovation (FoI) inden for kræftbekæmpelse. UNCAN.eu-platformen vil blive anvendt til at indsamle data af forskellig art og fra forskellige kilder. Kræftpatienter og overlevende vil kunne indgive sundhedsdata og modtage oplysninger gennem et virtuelt europæisk digitalt center for kræftpatienter. Omfattende kræftinfrastrukturer vil blive understøttet for at tackle uligheder i adgangen til kræftbehandling af høj kvalitet, f.eks. ved at styrke forskningskapaciteten og oprette et netværk på tværs af medlemsstater og regioner.
Medlemsstaternes, regionernes og de lokale myndigheders deltagelse er afgørende for gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger, da det er dem, der primært er ansvarlige for tilrettelæggelsen af deres sundhedssystemer. En forbedring af adgangen til tidlig screening eller innovativ kræftbehandling vil f.eks. kræve store investeringer i infrastruktur, udstyr, digitalisering, sundhedspersonale og nye plejemodeller, herunder telemedicinske løsninger for at nå ud til patienter i landdistrikter og fjerntliggende områder.
EFRU spiller en vigtig rolle med hensyn til at forbedre kræftkontrollen. Mange regioner har intelligente specialiseringsstrategier på sundhedsområdet, herunder på kræftområdet. Eksisterende projekter har et kæmpe potentiale til at bidrage til missionens mål. Regionerne vil blive tilskyndet til at tilpasse sig EU's prioriteter og foretage yderligere investeringer i FoI ved at målrette prioriteterne for intelligent specialisering mod innovation inden for kræft. Interreg kan ligeledes støtte kræftpatienter, der søger sundhedsydelser i et andet land, ved at styrke det grænseoverskridende, tværnationale og interregionale samarbejde.
Regionerne vil blive inddraget i gennemførelsen gennem de fremtidige nationale kræftcentre i de enkelte medlemsstater. De vil bidrage til: 1) integration af missionens aktiviteter ved at identificere synergier i kræftrelaterede politiske initiativer og investeringer mellem EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan, 2) inddragelse af relevante nationale aktører og interessenter, der går videre end FoI- og sundhedssystemerne for at dække relevante områder inden for kræftbekæmpelse (såsom beskæftigelse, uddannelse), 3) politiske dialoger om kræft og 4) aktiviteter med inddragelse af borgerne.
EU-missionen for genopretning af vores oceaner og vandområder
Missionens strategiske mål er at genoprette sundheden i vores have og farvande senest i 2030 ved at beskytte og genoprette marine økosystemer og ferskvandsøkosystemer og biodiversitet, forebygge og eliminere forurening af vores have og farvande og fremme kulstofneutralitet og cirkularitet i EU's blå økonomi.
Der er særligt fokus på regionalt engagement gennem områdebaserede »fyrtårne«. De er tænkt som forsknings- og innovationsprojektporteføljer til udvikling og udbredelse af transformative løsninger i fire store europæiske havområder: Atlanterhavsområdet og det arktiske område, Østersøen og Nordsøen, Middelhavsområdet samt Donau og Sortehavsområdet.
Missionen gennemføres i to faser: udvikling og afprøvning af løsninger (2021-2024) samt udbredelse og opskalering (fra 2025) af disse aktiviteter. Omend Kommissionen har øremærket næsten 350 mio. EUR fra Horisont Europa for perioden 2021-2023 til støtte for den første fase, vil mobiliseringen af yderligere forpligtelser og budgetter fra offentlige og private aktører, herunder gennem EFRU, være afgørende for at nå missionens mål.
Begrebet »associerede regioner« indgår i alle relevante aktiviteter i missionens arbejdsprogram. »Associerede regioner« er områder med økosystemer, der kan drage fordel af demonstrationsaktiviteterne (f.eks. naboregioner og/eller regioner i et andet havområde) og/eller mindre udviklede regioner, som har behov for at opbygge kapacitet for at gennemføre de innovative løsninger, der er udviklet under de forskellige projekter. Disse regioner vil få økonomisk støtte til at demonstrere gennemførligheden, replikabiliteten og opskaleringen af innovative løsninger. EFRU kunne fremme gennemførelsen af innovative løsninger på regionalt plan. Hensigten er at bruge et missionscharter til at indsamle tilsagn og aktioner og samle alle interesserede parter, lige fra medlemsstaterne og associerede lande til regioner og lokale myndigheder, private enheder, NGO'er og borgere.
EU-missionen for klimaneutrale og intelligente byer
Missionen har til formål at levere mindst 100 europæiske klimaneutrale og intelligente byer senest i 2030 og at sikre, at disse byer fungerer som forsøgs- og innovationsknudepunkter og derved sætte alle europæiske byer i stand til at blive klimaneutrale senest i 2050.
Ved at bruge byerne som springbræt og fokusere på lokalt baserede løsninger bidrager missionen til den politiske målsætning om at skabe en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer. Missionen bidrager også til den politiske målsætning om et Europa, der er tættere på borgerne, ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle slags områder og lokale initiativer og støtte skræddersyede investeringsstrategier på territorialt plan, i byer og lokalsamfund for at tackle deres forskelligartede udfordringer og udnytte deres udviklingspotentiale.
Missionen omfattede en indkaldelse af interessetilkendegivelser, hvori byerne opfordredes til at registrere deres hensigt om at blive klimaneutrale senest i 2030. Interessetilkendegivelserne blev evalueret på grundlag af byernes ambitioner, deres beredskabsniveau, deres igangværende og planlagte engagement inden for klimaneutralitet og reduktion af forurening og deres tilsagn om at inddrage borgere og relevante interessenter i byens klimaplan. De udvalgte byer opfordres til at oprette en klimabykontrakt (CCC) med støtte fra en missionsplatform. Klimabykontrakten, der ikke er et juridisk bindende instrument, vil blive udviklet gennem en innovativ fælles skabelsesproces, der involverer byer, nationale/regionale myndigheder, relevante interessenter og Kommissionen. Den er i overensstemmelse med den regionale strategi for intelligent specialisering og sætter byerne i førersædet på baggrund af deres reelle behov. Det vil være en tværsektoriel, efterspørgselsbaseret bottom-up-tilgang med specifikke tilsagn om at udbrede og opskalere innovative og intelligente løsninger i forbindelse med klimaneutralitet på tværs af alle relevante sektorer. Klimabykontrakten omfatter et aftalt referencescenario, en forklaring af hvordan byen planlægger at gennemføre disse forpligtelser senest i 2030 og en investeringsplan med opførelse af relevant finansiering og finansieringskilder.
Missionsplatformen vil navnlig bistå de byer, der forpligter sig til at opnå klimaneutralitet senest i 2030, sikre overordnet sammenhæng og koordinering gennem hele processen og regelmæssigt aflægge rapport om fremskridtene hen imod klimabykontrakten.
Når byer underskriver klimabykontrakten, får de et »missionsmærke«, hvorved de anerkender den strenge evalueringsproces og kvaliteten og gennemførligheden af deres forpligtelser. Dette frigør målrettede finansieringsmuligheder i EU's finansieringsprogrammer og giver regioner, medlemsstater og andre offentlige aktører mulighed for at støtte meget synlige aktiviteter vedrørende klimaneutralitet i foregangsbyer for at bidrage til at videreføre indsatsen for at nå målene i den europæiske grønne pagt. Da aktiviteterne under klimabykontrakten på forhånd er undersøgt og fundet miljømæssigt bæredygtige i overensstemmelse med EU's ramme for fremme af bæredygtige investeringer, vil mærket øge investorernes bevidsthed og tillid. Det vil gøre det lettere for byerne at tiltrække finansiering til deres klimarelaterede aktiviteter fra andre offentlige og private investorer.
EU-missionen for en jordpagt for Europa
Missionen vil gå i spidsen for, demonstrere og fremskynde omstillingen til en sund jordbund gennem ambitiøse tiltag i 100 levende laboratorier og fyrtårne inden for territoriale rammer. Dette vil blive kombineret med et ambitiøst tværfagligt FoI-program, en solid, harmoniseret ramme for jordbundsovervågning, øget kendskab til jordbunden og kommunikation med henblik på at inddrage borgerne.
Missionsmålene er fuldt ud på linje med de politiske målsætninger under EFRU om en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer.
EFRU kan spille en vigtig rolle for jordbundens sundhed. Tre fjerdedele af NUTS 2-regionerne har strategier for intelligent specialisering inden for landbrugsfødevarer, hvilket betyder, at der er et betydeligt potentiale for projekter, der bidrager til missionens mål ud fra et forsknings- og innovationsperspektiv. Missionen vil gøre brug af den tematiske platform for intelligent specialisering i landbrugsfødevarer for at udnytte det tværregionale samarbejde og fremme fremkomsten af fælles innovationsinvesteringsprojekter på områder, der er relevante for missionen.
Den tematiske prioritet »et grønnere, kulstoffrit Europa« vil gøre det muligt at opskalere missionsresultaterne. Regioner, der i deres strategier for intelligent specialisering har identificeret prioriteter vedrørende bæredygtig jordbunds- og arealforvaltning, kan udnytte de løsninger, der er udviklet og afprøvet i missionens »levende laboratorier og fyrtårne«, og omsætte dem i praksis i større målestok.
Interreg kan også bidrage meget effektivt til missionens gennemførelse ved at etablere et samarbejde om missionens mål på tværs af grænserne (grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde). Som eksempler herpå kan nævnes: pilotprojekter eller demonstrationer om genopretning af vådområder i grænseoverskridende eller nordeuropæiske tværnationale områder eller samarbejde om udhuling af vandressourcerne i sydeuropæiske tværnationale områder og grænseoverskridende vandløbsoplande (f.eks. Donau) eller samarbejde om fysisk planlægning, der tager behørigt hensyn til areal- og jordbundsforvaltning.
(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, artikel 3.
BILAG 2
Eksempel på kumulativ finansiering til andre direkte forvaltede instrumenter (programmet for et digitalt Europa)
Synergifinansiering i forbindelse med europæiske digitale innovationsknudepunkter i programmet for et digitalt Europa
Digitale innovationsknudepunkter repræsenterer en fælles investering fra EU, medlemsstaterne og de associerede lande i programmet for et digitalt Europa. Dette afspejles i den totrins udvælgelsesprocedure, der er beskrevet i programmet for et digitalt Europa (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694). For det første udvælger og opstiller medlemsstaterne kandidatenheder. Fra denne liste udvælger Kommissionen i anden fase de enheder, der skal udgøre netværk af digitale innovationsknudepunkter. Udvælgelsen er baseret på kriterier vedrørende relevans, gennemførelse og virkning, men der tages også hensyn til geografiske, sektorspecifikke og teknologiske mål og det disponible budget pr. land. Programmet for et digitalt Europa medfinansierer udvalgte tilskud med højst 50 %, og medlemsstaterne kan medfinansiere den resterende del gennem EFRU (de kan også anvende anden national offentlig eller privat finansiering).
Dette praktiske eksempel forklarer de vigtigste skridt, der er nødvendige for at skabe synergi i finansieringen af et digitalt innovationsknudepunkt ved hjælp af programmet for et digitalt Europa og EFRU. Kommissionen anslår, at der vil blive anvendt ca. 70 »indbyrdes forbundne foranstaltninger« til gennemførelse af de europæiske innovationsknudepunkter. Eftersom hvert digitale innovationsknudepunkt vil have et regionalt udgangspunkt, vides det, hvilken forvaltningsmyndighed der vil være ansvarlig for den delte forvaltning.
Trin 1 — forberedelse. Den ansvarlige anvisningsberettigede koordinerer og samarbejder med den forvaltningsmyndighed, der er ansvarlig for foranstaltningen under fonden med delt forvaltning, navnlig for at sikre koordineringen af finansieringssatserne, så den kombinerede finansiering ikke overstiger 100 % af de anslåede støtteberettigede omkostninger.
— |
GD CONNECT har afholdt et møde med de medlemsstater, der er involveret i disse forbundne aktioner, og deres forvaltningsmyndigheder for at forklare processen fuldt ud. |
Trin 2 — sammenkædning af de to aktioner. Den direkte forvaltningsaktion vil blive udpeget som en »synergiaktion«, enten under forberedelsen af tilskuddet eller efter undertegnelsen af tilskudsaftalen, via en ændring af tilskuddet. Aktionen under delt forvaltning vil blive knyttet til den direkte forvaltningsaktion (f.eks. via MS-MA-Indkaldelsesnummer-Projektnummer).
— |
Dette indgår i proceduren for udarbejdelse af tilskud og blev også bekendtgjort i indkaldelsesdokumentet. |
Trin 3 — underskrivelse af tilskud og forfinansiering. Modtageren underskriver to særskilte tilskudsaftaler (1): tilskud under direkte forvaltning og tilskud under delt forvaltning. De godkendende myndigheder sikrer, at de kombinerede finansieringssatser ikke overstiger 100 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteberettigelsesperioden, projektets varighed, rapporteringsperioderne og fristerne for godkendelse af de to tilskud bør også så vidt muligt koordineres af de godkendende myndigheder.
— |
Forfinansieringsbetalinger i henhold til den direkte forvaltede tilskudsaftale vil fortsætte som normalt. Der vil blive udbetalt forskud i forbindelse med tilskud under delt forvaltning, hvis det er fastsat i de gældende nationale regler. |
Fremstilling over undertegnelsen af tilskudsaftaler
Trin 4 — Rapportering og betalinger. Inden der anmodes om betalinger fra Kommissionen eller fra det organ, der varetager tilskud under direkte forvaltning, skal modtageren først anmelde udgifterne til forvaltningsmyndigheden i forbindelse med tilskuddet under delt forvaltning. Forvaltningsmyndigheden orienterer støttemodtageren om, hvornår udgifterne anmeldes til Kommissionen under delt forvaltning. Omkostningerne bør under ingen omstændigheder først medtages i en betalingsanmodning under det direkte forvaltede tilskud, da dette ville betyde, at de ikke ville være støtteberettiget til den anden fond.
— |
Først når forvaltningsmyndigheden har anmeldt udgifterne til Kommissionen, vil støttemodtageren eller koordinatoren også uploade en kopi af den anmeldelse, der er indsendt til forvaltningsmyndigheden, i eGrants og samtidig indføje alle oplysninger om aktionens gennemførelse i henhold til reglerne for det direkte forvaltede program. |
— |
Hvis den anvisningsberettigede kræver en attest for årsregnskaberne i det direkte forvaltede tilskud, kan den dertil knyttede revisor også tage udgangspunkt i revisionsattester for de delte forvaltningsudgifter, for så vidt som de dækker de samme omkostninger og identiske betingelser for støtteberettigelse. |
— |
Begge støttetildelende myndigheder kontrollerer omkostningerne i henhold til deres gældende regler på samme måde som for ikke-synergistøtte og vil, hvis omkostningerne accepteres, sørge for betaling på sædvanlig vis. |
(1) Betegnet »dokument, der fastlægger støttebetingelserne« for delt forvaltning, dvs. artikel 73, stk. 3, i forordningen om fælles bestemmelser.
BILAG 3
Teksten til relevante retlige bestemmelser (forordningen om fælles bestemmelser, Horisont Europa, den generelle gruppefritagelsesforordning)
SEAL OF EXCELLENCE
Forordningen om fælles bestemmelser
Betragtning 61
»(61) |
Synergierne mellem fondene og de direkte forvaltede instrumenter bør optimeres. Ydelse af støtte til operationer, der allerede har modtaget et »Seal of Excellence«, eller som er medfinansieret af Horisont Europa med et bidrag fra fondene, bør lettes. Betingelser, der allerede er vurderet på EU-plan forud for tildeling af »Seal of Excellence« eller medfinansiering af Horisont Europa, bør ikke vurderes igen, så længe operationerne opfylder et begrænset antal krav, der er fastsat i denne forordning. Dette bør også gøre det lettere at følge de relevante regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014« (1). |
Artikel 2, nr. 45)
»Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
[…]
45) |
»Seal of Excellence«: kvalitetsmærke tildelt af Kommissionen for så vidt angår et forslag, som viser, at forslaget, der er blevet vurderet i forbindelse med en indkaldelse af forslag i henhold til et EU-instrument, anses for at opfylde minimumskvalitetskravene i dette EU-instrument, men ikke kunne finansieres på grund af manglende budgetmidler for den pågældende indkaldelse af forslag, og eventuelt kan modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder.« |
Artikel 73, stk. 2 til 4
»Artikel 73
Forvaltningsmyndighedens udvælgelse af operationer
[…]
2. Ved udvælgelsen af operationer skal forvaltningsmyndigheden:
a) |
sikre, at de udvalgte operationer er i overensstemmelse med programmet, herunder deres overensstemmelse med de relevante strategier, der ligger til grund for programmet, samt yder et effektivt bidrag til opfyldelsen af de specifikke målsætninger for programmet |
b) |
sikre, at de udvalgte operationer, der er omfattet af en grundforudsætning, er i tråd med de hertil svarende fastlagte strategier og planlægningsdokumenter for opfyldelse af den pågældende grundforudsætning |
[…]
g) |
sikre, at de udvalgte operationer falder ind under anvendelsesområdet for den pågældende fond og henregnes til en interventionstype […] |
For så vidt angår dette stykkes litra b) og politisk målsætning 1, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), i EFRU- og Samhørighedsfondsforordningen, skal kun operationer, der svarer til de specifikke målsætninger omhandlet i nr. i) og iv), i nævnte litra, være i overensstemmelse med de tilsvarende strategier for intelligent specialisering. […]
3. Forvaltningsmyndigheden sikrer, at støttemodtageren får et dokument, der fastlægger alle støttebetingelserne for hver enkelt operation, herunder de specifikke krav vedrørende de produkter eller tjenesteydelser, der skal leveres, finansieringsplanen, fristen for udførelsen og, hvis det er relevant, den metode, der skal anvendes til at bestemme operationens omkostninger, og betingelserne for betaling af støtten.
4. For så vidt angår operationer, der har fået tildelt et »Seal of Excellence«, eller operationer, som er udvalgt i henhold til et program, der medfinansieres af Horisont Europa, kan forvaltningsmyndigheden beslutte at yde støtte direkte fra EFRU eller ESF+, forudsat at sådanne operationer opfylder kravene i stk. 2, litra a), b) og g).
Desuden kan forvaltningsmyndighederne for de operationer, der er omhandlet i første afsnit, anvende de kategorier, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger, som er fastsat i henhold til det relevante EU-instrument. Disse elementer fastsættes i det dokument, der er omhandlet i stk. 3.«
Horisont Europa
»Artikel 2
Definitioner
23) |
»Seal of Excellence«: et kvalitetsmærke, som viser, at et forslag, der er indgivet efter en indkaldelse af forslag, ligger over alle de evalueringstærskler, der er fastsat i arbejdsprogrammet, men som ikke har kunnet finansieres på grund af et utilstrækkeligt budget til den pågældende indkaldelse af forslag under arbejdsprogrammet, og som eventuelt kan modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder.« |
»Artikel 15
Alternativ, kombineret og kumulativ finansiering og overførsel af midler
1. Programmet gennemføres i synergi med andre EU-programmer i overensstemmelse med princippet i artikel 7, stk. 7.
2. »Seal of Excellence« tildeles til indkaldelser af forslag, der er anført i arbejdsprogrammet. I henhold til den relevante bestemmelse i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 og den relevante bestemmelse i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik kan EFRU, ESF+ eller ELFUL støtte:
a) |
medfinansierede aktioner, der udvælges under programmet, og |
b) |
aktioner, der fik tildelt et »Seal of Excellence«, forudsat at de opfylder alle følgende betingelser:
|
3. Finansielle bidrag i henhold til programmer, der medfinansieres af EFRU, ESF+, EHFF og ELFUL, kan anses for at være et bidrag fra den deltagende medlemsstat til europæiske partnerskaber i henhold til denne forordnings artikel 10, stk. 1, litra b) og c), forudsat at de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 og de fondsspecifikke forordninger overholdes.
4. En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til aktionen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen. Støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes forholdsmæssigt i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.
5. Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.
6. Hvis Kommissionen ikke har indgået en retlig forpligtelse inden for rammerne af den direkte eller indirekte forvaltning af de midler, der er overført i henhold til stk. 5, kan de tilsvarende ikkeforpligtede midler tilbageføres til et eller flere af de respektive kildeprogrammer på medlemsstatens anmodning i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027.«
»Artikel 24
Indkaldelser af forslag
4. Arbejdsprogrammet præciserer, hvilke indkaldelser af forslag der kan blive tildelt »Seals of Excellence«. Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med interesserede finansieringsmyndigheder med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler.«
»Artikel 48
Accelerator
1. Accelerator har til formål i al væsentlighed at støtte markedsskabende innovation. Den støtter kun enkelte støttemodtagere og yder hovedsagelig blandet finansiering. På visse betingelser kan den også yde støtte udelukkende i form af tilskud eller egenkapitalfinansiering.
Accelerator yder følgende typer støtte:
a) |
blandet finansieringsstøtte til SMV’er, herunder opstartsvirksomheder, og i undtagelsestilfælde små selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber), der skaber banebrydende og disruptiv innovation, og som ikke er egnede til bankfinansiering |
b) |
støtte udelukkende i form af tilskud til SMV’er, herunder opstartsvirksomheder, der udfører enhver form for innovation lige fra inkrementel til banebrydende og disruptiv innovation, og som sigter mod efterfølgende opskalering |
c) |
der kan endvidere ydes støtte udelukkende i form af egenkapitalfinansiering til SMV’er, herunder opstartsvirksomheder, der ikke er egnede til bankfinansiering, og som allerede har modtaget støtte udelukkende i form af tilskud. |
Accelerators støtte udelukkende i form af tilskud ydes kun på følgende kumulative betingelser:
a) |
projektet indeholder oplysninger om ansøgerens kapacitet og vilje til at opskalere |
b) |
støttemodtageren er en opstartsvirksomhed eller en SMV |
c) |
Accelerators støtte udelukkende i form af tilskud ydes kun én gang til en støttemodtager under gennemførelsesperioden for programmet og udgør højst 2,5 mio. EUR. |
2. Støttemodtagere under Accelerator skal være juridiske enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV’er eller i undtagelsestilfælde små midcapselskaber, der agter at opskalere, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives enten af støttemodtageren eller, med forbehold af støttemodtagerens forudgående samtykke, af en eller flere fysiske personer eller juridiske enheder, der har til hensigt at oprette eller støtte den pågældende støttemodtager. I sidstnævnte tilfælde skal finansieringsaftalen kun indgås med støttemodtageren.
3. En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag inden for rammerne af blandet finansiering under EIC.
4. Forslagene evalueres efter deres individuelle kvaliteter af uafhængige eksterne eksperter og udvælges til finansiering gennem en åben indkaldelse af forslag med tidsfrister på grundlag af artikel 27, 28 og 29, med forbehold af nærværende artikels stk. 5.
5. De indgivne forslag evalueres efter følgende tildelingskriterier:
a) |
topkvalitet |
b) |
effekt |
c) |
aktionens risikoniveau, der vil kunne hindre investeringer, gennemførelsens kvalitet og effektivitet og behovet for EU-støtte. |
6. Kommissionen eller de finansieringsorganer, der gennemfører programmet (herunder EIT's VIF'er), kan med de berørte ansøgeres samtykke indgive et forslag om en innovations- og markedsudrulningsaktion, som allerede opfylder de i stk. 5, litra a) og b), omhandlede tildelingskriterier, direkte til evaluering under det i stk. 5, litra c), omhandlede tildelingskriterium, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt:
a) |
Forslaget stammer fra en anden aktion finansieret under Horisont 2020, fra programmet eller, med forbehold af en sonderende pilotfase, der iværksættes i henhold til det første arbejdsprogram, fra nationale og/eller regionale programmer, begyndende med kortlægning af efterspørgslen efter en sådan ordning; nærmere bestemmelser fastsættes i særprogrammet, jf. artikel 1, stk. 2, litra a). |
b) |
Forslaget er baseret på en projektgennemgang, der er gennemført inden for de forudgående to år, hvor topkvaliteten og effekten af forslaget er blevet vurderet, og det er underlagt betingelser og processer, der er nærmere præciseret i arbejdsprogrammet. |
7. Et »Seal of Excellence« kan tildeles på følgende betingelser:
a) |
Støttemodtageren er en opstartsvirksomhed, en SMV eller et lille midcapselskab. |
b) |
Forslaget er støtteberettiget og ligger over de gældende tærskler for tildelingskriterierne som omhandlet i stk. 5, litra a) og b). |
c) |
Aktiviteten ville være støtteberettiget under en innovationsaktion. |
8. For forslag, som har gennemgået en evaluering, foreslår uafhængige eksterne eksperter tilsvarende støtte fra Accelerator baseret på de pådragne risici og de ressourcer og den tid, der er nødvendig for at bringe innovationen på markedet og udrulle den.
Kommissionen kan af berettigede årsager afvise et forslag, som de uafhængige eksterne eksperter har udvalgt, herunder på grund af manglende overensstemmelse med målsætningerne for Unionens politikker. Programkomitéen underrettes om årsagerne til en sådan afvisning.
9. Den del af støtten fra Accelerator, der udgøres af tilskud og tilbagebetalingspligtige forskud, må ikke overstige 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den udvalgte innovationsaktion.
10. Gennemførelsesbetingelserne for den del af støtten fra Accelerator, der udgøres af egenkapital og tilbagebetalingspligtig støtte, er fastsat i afgørelse (EU) 2021/764.
11. I kontrakten om den udvalgte aktion fastsættes der særlige målbare milepæle og tilsvarende forfinansiering og ratebetalinger under støtten fra Accelerator.
I forbindelse med blandet finansiering under EIC kan der iværksættes aktiviteter i tilknytning til en innovationsaktion, og den første forfinansieringsbetaling af tilskuddet eller det tilbagebetalingspligtige forskud kan udbetales før gennemførelsen af andre dele af den tildelte blandede finansiering under EIC. Gennemførelsen af disse dele sker med forbehold af, at de særlige milepæle, der er fastsat i kontrakten, nås.
12. I overensstemmelse med kontrakten skal aktionen suspenderes, ændres eller i behørigt begrundede tilfælde afsluttes, hvis målbare milepæle ikke nås. Den kan ligeledes afsluttes, hvis den forventede markedsudrulning, navnlig i Unionen, ikke kan finde sted.
I undtagelsestilfælde og efter rådgivning fra EIC’s bestyrelse kan Kommissionen beslutte at øge støtten fra Accelerator på grundlag af en projektgennemgang foretaget af uafhængige eksterne eksperter. Programkomitéen underrettes om sådanne tilfælde.«
»Artikel 50
Overvågning og rapportering
Kommissionen overvåger løbende forvaltningen og gennemførelsen af programmet, særprogrammet som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a), og EIT’s aktiviteter. For at øge gennemsigtigheden offentliggøres den seneste ajourføring af data også på en lettilgængelig måde på Kommissionens websted. Navnlig medtages data for projekter, der finansieres inden for rammerne af ERC, europæiske partnerskaber, missioner, EIC og EIT, i samme database.
Denne database omfatter:
…
b) |
oplysninger om graden af mainstreaming af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, fremskridtene med hensyn til deltagelse af lande, der er omfattet af initiativet om udvidelse af deltagerkredsen, den geografiske sammensætning af konsortier i samarbejdsprojekter, udviklingen i forskeres lønninger, anvendelsen af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, foranstaltningerne til fremme af samarbejdsforbindelser inden for europæisk FoI, anvendelsen af muligheden for en gennemgang af evalueringen og antallet og typen af klager, graden af klimamainstreaming og dertil knyttede udgifter, SMV’ers deltagelse, den private sektors deltagelse, deltagelse af de forskellige køn i finansierede aktioner, evalueringspaneler, bestyrelser og rådgivende grupper, »Seals of Excellence«, de europæiske partnerskaber samt medfinansieringssatsen, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-programmer, forskningsinfrastrukturer, frister for underretning om og indgåelse af tilskudsaftaler, graden af internationalt samarbejde, inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse Forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation |
1.1.3. |
Yderligere EIC-aktiviteter
Endvidere vil EIC indføre EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator, som kraftigt anbefales til alle udvalgte nystartede virksomheder og SMV'er og i særlige tilfælde små midcapselskaber, selv om de ikke er obligatoriske. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere og offentlige indkøbere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, bl.a. fra erhvervslivet, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.« |
OVERFØRSLER
Forordningen om fælles bestemmelser
Betragtning 19
»(19) |
For at give medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen af deres tildelinger under delt forvaltning bør det være muligt at overføre visse finansieringsniveauer mellem fondene og mellem delt forvaltning og direkte og indirekte forvaltede instrumenter. Hvis de specifikke økonomiske og sociale forhold i en medlemsstat berettiger det, bør dette overførselsniveau være højere.« |
»Artikel 26
Overførsel af midler
1. Medlemsstaterne kan i partnerskabsaftalen eller i en anmodning om ændring af et program, såfremt dette er godkendt af overvågningsudvalget for programmet i henhold til artikel 40, stk. 2, litra d), anmode om, at op til 5 % af hver fonds oprindelige nationale tildeling overføres til et eller flere instrumenter under direkte eller indirekte forvaltning, hvis en sådan mulighed er fastsat i basisretsakten for det pågældende instrument.
Summen af de overførsler, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit, og bidragene i henhold til artikel 14, stk. 1, første afsnit, må ikke overstige 5 % af hver fonds oprindelige nationale tildeling.
Medlemsstaterne kan også i partnerskabsaftalen eller i anmodningen om ændring af et program anmode om overførsel af op til 5 % af hver fonds oprindelige nationale tildeling til en eller flere andre fonde, bortset fra de overførsler, der er omhandlet i fjerde afsnit.
Medlemsstaterne kan også i partnerskabsaftalen eller i anmodningen om ændring af et program anmode om en yderligere overførsel på op til 20 % af den oprindelige nationale tildeling pr. fond mellem EFRU, ESF+ eller Samhørighedsfonden inden for medlemsstatens samlede midler under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst. De medlemsstater, hvis samlede gennemsnitlige arbejdsløshedsprocent for perioden 2017-2019 er under 3 %, kan anmode om en sådan yderligere overførsel på op til 25 % af den oprindelige nationale tildeling.
2. Overførte midler anvendes i overensstemmelse med reglerne for den fond eller det instrument, som midlerne overføres til, og, i tilfælde af overførsler til instrumenter under direkte eller indirekte forvaltning, til fordel for den pågældende medlemsstat.
3. Anmodninger om ændring af et program skal indeholde det samlede beløb, der overføres for hvert år pr. fond og pr. regionskategori, hvis det er relevant, de skal være behørigt begrundet med hensyn til den komplementaritet og virkning, der skal opnås, og de skal ledsages af det eller de ændrede programmer i overensstemmelse med artikel 24.
4. Efter høring af den pågældende medlemsstat skal Kommissionen gøre indsigelse mod en anmodning om overførsel i den relaterede programændring, hvis en sådan overførsel ville være til skade for opfyldelsen af målsætningerne for det program, hvorfra midlerne skal overføres.
Kommissionen gør også indsigelse mod anmodningen, hvis den finder, at medlemsstaten ikke har givet en fyldestgørende begrundelse for overførslen med hensyn til de resultater, der skal opnås, eller det bidrag, der skal ydes til målsætningerne for den modtagende fond eller det modtagende instrument under direkte eller indirekte forvaltning.
5. Hvis anmodningen om overførsel vedrører ændring af et program, kan der kun overføres midler vedrørende fremtidige kalenderår.
6. FRO-midler, herunder eventuelle midler overført fra EFRU og ESF+ i overensstemmelse med artikel 27, må ikke overføres til andre fonde eller instrumenter i henhold til nærværende artikels stk. 1-5.
FRO må ikke modtage overførsler i henhold til stk. 1-5.
7. Hvis Kommissionen ikke har indgået en retlig forpligtelse inden for rammerne af den direkte eller indirekte forvaltning af de midler, der er overført i henhold til stk. 1, kan de tilsvarende midler, der ikke er indgået forpligtelser for, tilbageføres til den fond, hvorfra de oprindelig blev overført, og tildeles et eller flere programmer.
Med henblik herpå indgiver medlemsstaten en anmodning om en programændring i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, senest fire måneder inden den frist for forpligtelser, der er fastsat i artikel 114, stk. 2, første afsnit, i finansforordningen.
8. Midler, der tilbageføres til den fond, hvorfra de oprindelig blev overført, og som tildeles et eller flere programmer, anvendes i overensstemmelse med reglerne i denne forordning og de fondsspecifikke forordninger fra datoen for indgivelse af anmodningen om programændring.
9. For midler, der tilbageføres til den fond, hvorfra de oprindelig blev overført, og som tildeles et program i henhold til denne artikels stk. 7, begynder frigørelsesfristen, jf. artikel 105, stk. 1, i det år, hvor de tilsvarende budgetforpligtelser indgås.«
Horisont Europa
»Artikel 15
Alternativ, kombineret og kumulativ finansiering og overførsel af midler
...
5. Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.
6. Hvis Kommissionen ikke har indgået en retlig forpligtelse inden for rammerne af den direkte eller indirekte forvaltning af de midler, der er overført i henhold til stk. 5, kan de tilsvarende ikkeforpligtede midler tilbageføres til et eller flere af de respektive kildeprogrammer på medlemsstatens anmodning i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027.«
KUMULATIV FINANSIERING
Forordningen om fælles bestemmelser
»Artikel 63
Støtteberettigelse
[…]
9. En operation kan modtage støtte fra en eller flere fonde eller fra et eller flere programmer og fra andre EU-instrumenter. I sådanne tilfælde må udgifter, der er angivet i en betalingsanmodning vedrørende en af fondene, ikke angives for begge eller en af følgende:
a) |
støtte fra en anden fond eller et andet EU-instrument |
b) |
støtte fra samme fond under et andet program. |
Det udgiftsbeløb, der angives i en betalingsanmodning til en fond, kan beregnes pro rata for hver fond og for det eller de berørte programmer i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat.«
Horisont Europa
»Artikel 15
Alternativ, kombineret og kumulativ finansiering og overførsel af midler
...
4. En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til aktionen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen. Støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes forholdsmæssigt i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.«
KOMBINERET FINANSIERING/SAMFINANSIERET EUROPÆISK PARTNERSKAB
Forordningen om fælles bestemmelser
»Artikel 71
Programmyndighede r
[…]
5. Hvis et program i overensstemmelse med sine målsætninger yder støtte fra EFRU eller ESF+ til et program, som medfinansieres af Horisont Europa som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra b), i Horisont Europa-forordningen, skal det organ, der gennemfører det program, som medfinansieres af Horisont Europa, udpeges til et bemyndiget organ af det pågældende programs forvaltningsmyndighed i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3.«
»Artikel 73
Forvaltningsmyndighedens udvælgelse af operationer
[…]
4. For så vidt angår operationer, der har fået tildelt et »Seal of Excellence«, eller operationer, som er udvalgt i henhold til et program, der medfinansieres af Horisont Europa, kan forvaltningsmyndigheden beslutte at yde støtte direkte fra EFRU eller ESF+, forudsat at sådanne operationer opfylder kravene i stk. 2, litra a), b) og g).
Desuden kan forvaltningsmyndighederne for de operationer, der er omhandlet i første afsnit, anvende de kategorier, maksimumsbeløb og metoder til beregning af støtteberettigede omkostninger, som er fastsat i henhold til det relevante EU-instrument. Disse elementer fastsættes i det dokument, der er omhandlet i stk. 3.«
Horisont Europa
»Artikel 15
Alternativ, kombineret og kumulativ finansiering og overførsel af midler
…
1. Finansielle bidrag i henhold til programmer, der medfinansieres af EFRU, ESF+, EHFF og ELFUL, kan anses for at være et bidrag fra den deltagende medlemsstat til europæiske partnerskaber i henhold til denne forordnings artikel 10, stk. 1, litra b) og c), forudsat at de relevante bestemmelser i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 og de fondsspecifikke forordninger overholdes.«
Kommissionens forordning (EU) 2021/1237 af 23. juli 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108
»Artikel 25a
Støtte til projekter, der har fået tildelt »Seal of Excellence«
1. Støtte til SMV’er med henblik på forsknings- og udviklingsprojekter samt gennemførlighedsundersøgelser, der har fået tildelt »Seal of Excellence« inden for rammerne af Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.
3. De kategorier, maksimale beløb og beregningsmetoder, der gælder for de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekter eller gennemførlighedsundersøgelser, er dem, der er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
4. Det maksimale støttebeløb må ikke overstige 2,5 mio. EUR pr. SMV pr. forsknings- og udviklingsprojekt eller gennemførlighedsundersøgelse.
5. Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hvert forsknings- og udviklingsprojekt eller hver gennemførlighedsundersøgelse, må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for det pågældende forsknings- og udviklingsprojekt eller den pågældende gennemførlighedsundersøgelse i reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
Artikel 25b
Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR’s »proof of concept«-aktiviteter
1. Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR’s »proof of concept«-aktiviteter, der har fået tildelt »Seal of Excellence« inden for rammerne af Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De dele af den støtteberettigede aktivitet, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
3. De kategorier, maksimale beløb og beregningsmetoder, der gælder for de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med den støtteberettigede aktivitet, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.
4. Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hver støtteberettiget aktivitet, må ikke overstige det maksimale støtteniveau i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
Artikel 25c
Støtte til samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter
1. Støtte til et samfinansieret forsknings- og udviklingsprojekt eller en samfinansieret gennemførlighedsundersøgelse (herunder forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres inden for rammerne af et europæisk institutionaliseret partnerskab baseret på traktatens artikel 185 eller 187, eller en programsamfinansieringsaktion som defineret i reglerne for Horisont Europa-programmet), der gennemføres af mindst tre medlemsstater, eller alternativt to medlemsstater og mindst et associeret land, og som er udvalgt på grundlag af en evaluering og rangordning foretaget af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapital I, er opfyldt.
2. De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.
3. De kategorier, maksimale beløb og beregningsmetoder, der gælder for de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.
4. Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for forsknings- og udviklingsprojektet eller gennemførlighedsundersøgelsen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
5. Den finansiering, der tilvejebringes af Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, skal dække mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved en forsknings- og innovationsaktivitet eller en innovationsaktivitet som defineret i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.
Artikel 25d
Støtte til samarbejdsaktioner
1. Støtte til samarbejdsaktioner, der involverer mindst to medlemsstater, og som er udvalgt på grundlag af en vurdering og en rangordning foretaget af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De aktiviteter inden for den samfinansierede samarbejdsaktion, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Andre aktiviteter end eksperimentelle udviklingsaktiviteter er udelukket.
3. De kategorier, maksimale beløb og beregningsmetoder, der gælder for de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne. Derudover er omkostninger til investering i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver også støtteberettigede.
4. Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for samarbejdsaktionen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Desuden må støtten i forbindelse med investeringer i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver ikke overstige 70 % af investeringsomkostningerne.
5. Investeringsstøtte til infrastruktur i forbindelse med en samarbejdsaktion er underlagt følgende yderligere betingelser:
a) |
hvis infrastrukturen anvendes til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal der føres adskilte regnskaber for deres respektive finansieringsforhold, omkostninger og indtægter på grundlag af konsekvent anvendte og objektivt begrundede omkostningsregnskabsprincipper |
b) |
den betaling, der opkræves for driften eller anvendelsen af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen |
c) |
det skal være muligt for flere brugere at få adgang til infrastrukturen, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable vilkår. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse vilkår skal gøres offentligt tilgængelige |
d) |
hvis infrastrukturen modtager offentlige midler til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal medlemsstaterne indføre et kontrolsystem og en tilbagebetalingsmekanisme for at sikre, at den gældende støtteintensitet ikke overskrides som følge af en stigning i andelen af de økonomiske aktiviteter i forhold til den forudsatte situation på tidspunktet for støttens tildeling.« |
(1) Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).