Resumé |
Konsekvensanalyse af forordningen om krav til miljøvenligt design af husholdningsvaskemaskiner og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1015/2010 og af forordningen om energimærkning af husholdningsvaskemaskiner og husholdningsvaske/tørremaskiner og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1060/2010 og direktiv 96/60/EF. |
A. Behov for handling |
Hvorfor? Hvad er problemstillingen? |
Vaskemaskiner bruger betydelige mængder elektricitet i husholdningerne og er underlagt minimumskrav til energieffektivitet og energimærkning. Det er obligatorisk at energimærke vaske/tørremaskiner. Som resultat af disse krav og de teknologiske fremskridt falder de fleste vaskemaskiner, der p.t. findes på markedet, inden for de tre højeste energimærkningskategorier, mens de fleste vaske/tørremaskiner falder inden for de to højeste kategorier (A+ eller højere). Selv om dette er en positiv udvikling, betyder det også, at forbrugerne ikke er i stand til at skelne tilstrækkeligt mellem de apparater, der er på markedet. De kan derfor ende med at købe vaskemaskiner og vaske/tørremaskiner i kategorien A+ uden at være klar over, at disse vaskemaskiner overhovedet ikke er effektive, men tværtimod er blandt de dårligste på markedet. Desuden afspejler de programmer, der anvendes til prøvning af vaskeprocessen ikke virkelighedens forhold, og forbrugerne undlader ofte at anvende dem, fordi varigheden er så lang. Resultatet er, at forbrugerne ikke opnår det energiforbrug, der er anført på energimærket. En ajourføring af kravene til miljøvenligt design og energimærkning vil gøre det muligt at opnå flere omkostningseffektive energibesparelser. I de gældende forordninger om miljøvenligt design og energimærkning er der ingen krav, der bidrager til at nå målsætningerne for den cirkulære økonomi, såsom krav til holdbarhed, reparationsmuligheder og genanvendelighed, eftersom de fokuserer på energieffektivitet. Vaskemaskiner og vaske/tørremaskiner kan dog ligesom mange andre produkter forbedres væsentligt med hensyn til flere aspekter af den cirkulære økonomi såsom adgang til og priser for reservedele og levering heraf, adgang til oplysninger om reparation og vedligeholdelse og mere fuldstændige oplysninger om behandling af udtjente apparater, hvilket alt sammen kan nås gradvist gennem foranstaltninger vedrørende miljøvenligt design. Derfor vil indførelsen af krav til reparationsmuligheder og genanvendelighed kunne være med til at forlænge den gennemsnitlige levetid for vaskemaskiner og bidrage til at nå målsætningerne for den cirkulære økonomi. |
Hvilke resultater forventes der af initiativet? |
Revisionen af de gældende krav til miljøvenligt design vil resultere i, at forbrugerne får færre udgifter til energi og vand og til udskiftning af apparater, og øge producenternes, detailhandlernes og reparationstjenesternes indtægter. Hvis disse krav derudover også anvendes på vaske/tørremaskiner, vil der kunne opnås yderligere fordele på området. Revisionen af energimærket for vaskemaskiner og vaske/tørremaskiner forventes at sætte forbrugerne i stand til at vælge de mest effektive maskiner, hvilket vil føre til, at de får færre udgifter til energi og vand i forbindelse med anvendelsen af apparatet. |
Hvad er merværdien ved at handle på EU-plan? |
Det er tydeligt, at det skaber merværdi at fastsætte minimumskrav til energieffektivitetsniveauet på EU-plan og at have et energimærke på EU-plan. Hvis ikke der fastsættes harmoniserede krav på EU-plan, er der en risiko for, at medlemsstaterne igen fastsætter nationale, produktspecifikke minimumskrav til energieffektivitet inden for rammerne af deres nationale miljø- og energipolitik. Dette ville følgelig underminere varernes frie bevægelighed og øge omkostningerne til overholdelse for EU's virksomheder. |
B. Løsninger |
Hvilke lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige løsninger er overvejet? Foretrækkes en bestemt løsning frem for andre? Hvorfor? |
Der blev set på følgende løsningsmodeller for så vidt angår vaskecyklussen i vaske/tørremaskiner: -Løsningsmodel V1: basisscenarie, uændret praksis. Ingen yderligere tiltag, de gældende forordninger forbliver uændret. -Løsningsmodel V2: En kombination af krav til miljøvenligt design og energimærkning med fastsættelse af en minimumstemperatur på 35 grader -Løsningsmodel V3: En kombination af krav til miljøvenligt design og energimærkning med fastsættelse af den maksimale varighed af prøvningsprogrammet ved halv eller kvart last til tre timer og oplysninger om fuld last på energimærket -Løsningsmodel V4: En kombination af krav til miljøvenligt design og energimærkning med fastsættelse af den maksimale varighed for prøvningsprogrammet til en periode, der er proportionel med maskinens kapacitet -Løsningsmodel V5: En kombination af krav til miljøvenligt design om materialeeffektivitet knyttet til produktets udtjenthed og reparationsmuligheder, herunder tilgængeligheden af reservedele. Der blev set på følgende løsningsmodeller for så vidt angår vaske/tørremaskiners kombinerede vaske- og tørrecyklus: -Løsningsmodel VT1: basisscenarie, uændret praksis. Ingen yderligere tiltag, det gældende direktiv forbliver uændret. -Løsningsmodel VT2: En kombination af nye, mindre ambitiøse krav til miljøvenligt design og et ajourført energimærke -Løsningsmodel VT3: En kombination af nye, moderat ambitiøse krav til miljøvenligt design og et ajourført energimærke -Løsningsmodel VT4: En kombination af krav til miljøvenligt design om materialeeffektivitet knyttet, der svarer til løsningsmodel V5. I alle scenarier på nær uændret praksis er energimærkeskalaen A-G baseret på den nye prøvning og reskaleret. Den foretrukne løsning for vaskemaskiner og vaskecyklussen i en vaske/tørremaskine er V4, med to forskellige lag af energieffektivitet, i kombination med kravene til materialeeffektivitet i V5. For den kombinerede "wash & dry"-cyklus i vaske/tørremaskiner foretrækkes løsningsmodel VT3, med to forskellige lag af energieffektivitet, i kombination med VT4. Begge løsningsmodeller giver de største samlede besparelser for så vidt angår energi og ressourcer og sikrer et betydeligt, men realistisk, bidrag til den cirkulære økonomis målsætninger. |
Hvem støtter hvilken løsning? |
Om end interessenterne ikke kommenterede samtlige detaljerede kombinationer af foranstaltninger under de forskellige scenarier, gav de udtryk for, hvilke løsninger de foretrækker. Industrien var ikke for en tidsbegrænsning på prøvningsprogrammet, og nogle af industriens parter foretrak et krav om minimumstemperatur. Medlemsstaterne var generelt for en tidsbegrænsning, mens forbruger- og miljøorganisationerne støttede begge krav. Der var visse betænkeligheder blandt industriens parter og visse medlemsstater vedrørende håndhævelsesmulighederne i forbindelse med kravene til materialeeffektivitet, men også støtte til, at de tages med, og en forsigtig tilgang hertil burde fremme gennemførelsen. |
C. Den foretrukne løsnings virkninger |
Hvilke fordele er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers fordelene ved de vigtigste af de mulige løsninger)? |
De foretrukne løsninger for vaskemaskiner og vaske/tørremaskiner forventes inden 2030 tilsammen at føre til: ·elektricitetsbesparelser på 2,48 TWh/året og vandbesparelser på 711 mio. m3/året ·reduktion af drivhusgasemissioner på 0,84 Mt CO2-ækvivalenter/år ·7,15 mia. EUR i årlige besparelser for forbrugerne ·ekstra virksomhedsindtægter på 1,1 mia. EUR om året, hvilket kan føre til 3 110 ekstra arbejdspladser i EU's produktionssektor og 27 940 i detailsektoren ·fastholdelse af EU-industriens konkurrenceevne og førerposition som producenter af varer af høj kvalitet ·øget innovation inden for mere effektive vaskemaskiner og vaske/tørremaskiner ·øgede indtægter og overskud for uafhængige virksomheder (såsom SMV'er), der arbejder inden for reparation og istandsættelse af produkter. |
Hvilke omkostninger er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers omkostningerne ved de vigtigste af de mulige løsninger)? |
For leverandører er der omkostninger på 2,7 mio. EUR til to sæt energimærker (et efter de gældende forordninger og et efter de nye regler) i en overlappende periode på seks måneder. For forhandlere forventes der en engangsomkostning på 0,45 mio. EUR til den nødvendige ommærkning af produkter, der er i omløb. Desuden anslås omkostningerne til en database til at ligge på 0,49 mio. EUR om året for leverandørerne og EU-budgettet, en engangsomkostning på 0,49 mio. EUR og årlige omkostninger på 49 420 EUR til vedligeholdelse af databasen. |
Hvordan påvirker den foretrukne løsning virksomhederne, herunder de små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomhederne? |
Se omkostninger og fordele nævnt ovenfor. Derudover vil mange uafhængige reparationsvirksomheder SMV'er og mikrovirksomheder kunne drage fordel af kravene om reparationsmuligheder. |
Vil den foretrukne løsning få væsentlige virkninger for de nationale budgetter og myndigheder? |
Nej. Omkostningerne til markedsovervågningsmyndighederne forventes at forblive stort set de samme. Omkostningerne til håndhævelse af forordningerne er vanskelige at anslå, men det forventes, at den administrative byrde bliver mindre. |
Vil den foretrukne løsning få andre væsentlige virkninger? |
Ja, den foretrukne løsning forventes at få en positiv virkning på EU's konkurrenceevne og innovation og muliggøre udviklingen af et uafhængigt reparationsmarked, hvorved der kan spares ressourcer. |
D. Opfølgning |
Hvornår vil foranstaltningen blive taget op til fornyet overvejelse? |
En revision vil finde sted senest fem år efter bestemmelsernes ikrafttræden. |