This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0425
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia’s 2014 stability programme
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014_x000b_
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014_x000b_
/* COM/2014/0425 final */
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Sloveniens nationale reformprogram for 2014_x000b__x000b_og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Sloveniens nationale reformprogram for
2014
og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014
RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION, som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4, som henviser til Rådets forordning (EF)
nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af
budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk.
2, som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om
forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2], særlig artikel 6,
stk. 1, som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3], som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4], som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske
og Finansielle Udvalg, som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Social Beskyttelse, som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Økonomisk Politik, og som tager følgende i betragtning: (1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa
2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer
på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas
potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. (2)
På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet
den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21.
oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede
retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og
beskæftigelsespolitik. (3)
Den 29. juni 2012 vedtog stats- og
regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende
ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under
anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De
traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og
forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og
gennemføre de landespecifikke henstillinger. (4)
Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om
Sloveniens nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Sloveniens
opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2016. I overensstemmelse med forordning
(EU) nr. 473/2013[5] afgav Kommissionen den 15. november 2013 sin udtalelse om
Sloveniens udkast til budgetplan for 2014[6]. (5)
Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige
vækstundersøgelse[7],
som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de
økonomiske politikker i 2014. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af
forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[8], hvori Slovenien blev udpeget
som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en
dybdegående undersøgelse. (6)
Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske
Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet,
finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede
behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk
konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og
konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen
og modernisere den offentlige forvaltning. (7)
Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen
resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Slovenien[9], jf. artikel 5 i
forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion,
at Slovenien fortsat oplever uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer,
som kræver overvågning og fortsatte markante politiske tiltag. Selvom
ubalancerne er blevet mindre i 2013 takket være den makroøkonomiske tilpasning
og politiske tiltag i Slovenien, betyder omfanget af de nødvendige
korrektioner, at der stadig er betydelige risici. Det er især de risici, der
skyldes en økonomisk struktur, der er karakteriseret ved svag
virksomhedsledelse, en høj grad af statslig intervention i økonomien, tab af
omkostningskonkurrenceevne, en gældsbyrde i virksomhederne og en stigende
offentlig gæld, som kræver en særlig høj grad af opmærksomhed. Selvom der er
sket betydelige fremskridt med hensyn til genoprettelsen af bankernes balance,
er der stadig brug for en målrettet indsats for at sikre fuld gennemførelse af
en omfattende strategi for banksektoren, som bl.a. skal
omfatte omstrukturering, privatisering og øget kontrol. (8)
Den 15. april 2014 afleverede Slovenien sit
nationale reformprogram for 2014 og den 24. april 2014 sit
stabilitetsprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge
mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. (9)
Formålet med budgetstrategien i
stabilitetsprogrammet for 2014 er at korrigere det uforholdsmæssigt store
underskud senest i 2015 og at nå den mellemfristede målsætning senest i 2017.
Programmet bekræfter den foregående mellemfristede målsætning om budgetbalance,
hvilket er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den
(genberegnede) strukturelle saldo forventes imidlertid ikke at nå den
mellemfristede målsætning senest i 2017. I programmet planlægges det at bringe
underskuddet ned under 3 % af BNP i 2015 i overensstemmelse med
målsætningen i henstillingen om det uforholdsmæssigt store underskud. Efter
2015 forudses der i programmet et støt fald i underskuddet, indtil dette
forvandles til et overskud på 0,3 % af BNP i 2018. I Programmet forventes
det, at den offentlige gæld vil nå sit højeste niveau med 81,1 % af BNP i
2015, hvorefter den vil falde til 76 % i 2016. Generelt er den
budgetstrategi, der skitseres i programmet, i overensstemmelse med kravene i
vækst- og stabilitetspagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund
for programmets budgetfremskrivninger, og som er udarbejdet af et uafhængigt
organ (Institute for Marcroeconomic Analysis and Development), er
karakteriseret ved forsigtighed. Den 5. marts 2014 blev en uafhængig
henstilling rettet til Slovenien. I stabilitetsprogrammet udpeges en række
yderligere foranstaltninger, der bidrager til begrænse efterslæbet i forhold
til den påkrævede finanspolitiske indsats. På denne baggrund anses
stabilitetsprogrammet for delvist at have svaret på Kommissionens uafhængige
henstilling. Der er imidlertid stadig risiko for et negativt resultat, eftersom
de foranstaltninger, der danner grundlag for programmet, ikke er tilstrækkeligt
detaljerede, og mange af dem er endnu ikke vedtaget. Alle yderligere
rekapitaliseringsbehov i bankerne, som følge af den revision af kvaliteten af
aktiver og den stresstest, der blev foretaget i Slovenien i 2013, vil øge
underskuddet og gældskvoterne, mens indtægterne fra den vellykkede
privatisering af statsejede enheder eller banker, der ikke er blevet
indarbejdet i programmets fremskrivninger, vil reducere gældsbyrden. I henhold
til Kommissionens prognose ligger den finanspolitiske indsats i perioden
2013-2014 1,4 % af BNP for lavt med hensyn til den (korrigerede) ændring
af den strukturelle saldo og 0,5 % af BNP for lavt med hensyn til det de
foranstaltninger, der ansås for nødvendige, da henstillingen om det
uforholdsmæssigt store underskud blev fremsat. For 2015 forventes der i
programmet et underskud, der er i overensstemmelse med henstillingen om det
uforholdsmæssigt store underskud, hvorimod der i Kommissionens forårsprognose
fra 2014 forventes et underskud på 3,1 % af BNP. Derudover forventes det
på grundlag af prognosen, at den finanspolitiske indsats ikke vil kunne leve op
til det niveau, som Rådet henstiller til for 2015, både set i forhold til ændringerne
i den (korrigerede) strukturelle saldo og mængden af diskretionære
foranstaltninger, der skal gennemføres. Baseret på dets vurdering af programmet
i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og Kommissionens prognose er
Rådet af den opfattelse, at der er behov for en forstærket indsats i 2014 og
derefter med henblik på at sikre, at henstillingen om det uforholdsmæssigt
store underskud overholdes fuldt ud, herunder at der gøres den nødvendige
strukturelle indsats. (10)
Med hensyn til de finanspolitiske regler vedtog
parlamentet i 2013 et konstitutionelt grundlag for at etablere en regel om
balance/overskud i strukturelle termer for det offentlige budget. Den
nødvendige gennemførelseslovgivning, dvs. loven om budgetreglen, som skulle
have været på plads i november 2013, er imidlertid endnu ikke vedtaget. Især
mangler der at blive fastlagt det nødvendige retlige grundlag med henblik på at
fastlægge et fungerende finansråds rolle, ansvarsområde og uafhængighed. Den rettidige gennemførelse af en omfattende revision af alle
budgetbrugernes udgifter inden for nøgleudgiftsområdet sundhed vil kunne
indkredse foranstaltninger, der kan understøtte den finanspolitiske
konsolidering, og muligheder for at øge produktivitet og
omkostningseffektivitet. (11)
I 2013 modtog Slovenien en henstilling om at styrke
pensionssystemets langsigtede holdbarhed og sikre produktiviteten,
omkostningseffektiviteten og kvaliteten i sektoren for langtidspleje. Slovenien
har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at træffe foranstaltninger som
svar på denne henstilling. En evaluering af
pensionsreformen fra 2012 blev gennemført i april 2014, og de første
resultater er positive. Selvom der er opnået visse finanspolitiske besparelser,
er pensionsstørrelserne fortsat uændrede. Slovenien står over for store
finanspolitiske risici på mellemlangt og langt sigt, hvilket hovedsageligt kan
tilskrives aldersrelaterede udgifter som følge af de demografiske ændringer i
landet. Derfor er der behov for mellemfristede
reformer af pensions- og plejesystemerne, hvis de samlede udgifter skal kunne
stabilisere sig på mellemlangt og langt sigt, og pensionernes tilstrækkelighed
og adgangen til langtidspleje skal kunne sikres. Myndighederne
planlægger at udarbejde en hvidbog til en kommende stor pensionsreform. En plan
for en langsigtet plejereform blev vedtaget i slutningen af 2013, og den
nødvendige lovgivning forventes i slutningen af 2014. Der er imidlertid risiko
for, at den bliver forsinket, fordi den igangværende omstrukturering af
sundhedsforsikringen halter bagefter. (12)
Situationen på arbejdsmarkedet er forværret.
Arbejdsløsheden nåede op på 10,3 % i 2013, og ungdomsarbejdsløsheden steg
til 21,6 % samme år, mens andelen af unge, der hverken var i arbejde eller
uddannelse, steg med 2,1 procentpoint fra 2011 til 2013. Evalueringen af den
arbejdsmarkedsreform, der blev vedtaget i 2013, peger på en faldende opdeling
mellem fastansættelse og tidsbegrænsede kontrakter, hvilket dog også skyldes
øget anvendelse af andre former for ikke-permanente kontrakter, mens effekten
af incitamenter til ansættelse af ældre og unge fortsat er uklar. Fastlæggelsen
af bedre regler for studenterarbejde skal også bidrage til at begrænse
opdelingen af arbejdsmarkedet. En ny lov venter på at blive vedtaget, men der
er bekymringer om, hvorvidt den i tilstrækkelig grad kan rette op på manglerne
i de tidligere regler. Regeringen har gjort begrænsede fremskridt med hensyn
til at gennemføre sidste års henstilling om mindstelønnen, som fortsat
indeksreguleres efter inflationen, selvom loven om mindsteløn tillader en
indeksregulering efter andre økonomiske forhold. Der er blevet gjort begrænsede
fremskridt med hensyn til at udvikle effektive og skræddersyede
arbejdsmarkedspolitiske tiltag og løse problemer med manglende overensstemmelse
mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer. (13)
Regeringen har gjort betydelige fremskridt med
hensyn til henstillingen om stabilitet i banksektoren, idet der er foretaget en
revision af kvaliteten af aktiver og en stresstest, der er blevet gennemført
hurtige rekapitaliseringer, og misligholdte lån er blevet overført til
bankaktivselskabet (Bank Asset Management Company). Arbejdet er imidlertid
langt fra færdigt, og der er behov for en målrettet indsats for at gennemføre
den omfattende strategi for banksektoren, som blev annonceret i december 2013,
herunder omstrukturering, privatisering og øget overvågning. Mængden af misligholdte lån i banksystemet er fortsat højt. Det er derfor vigtigt for bankerne at opbygge intern kapacitet til
afvikling af misligholdte lån, herunder at styrke den interne håndtering af
aktiver og omstrukturere enheder, således at håndteringen af misligholdte lån
fremskyndes med henblik på at maksimere realiseringsværdien og bevare
levedygtige virksomheder. Enhver yderligere overførsel af misligholdte lån til bankaktivselskabet
bør være omhyggeligt udformet med henblik på en hurtig og effektiv
omstrukturering af virksomhedskreditter, især hvor der er tale om komplekse,
indbyrdes forbundne koncernlån. Der
afventes en omfattende ledelsesstrategi og forretningsplan, som kan underbygge
indfrielsesmålene for bankaktivselskabet. På baggrund af erfaringerne fra
revisionen af kvaliteten af aktiver og stresstesten er det nødvendigt med
yderligere omfattende foranstaltninger til forbedring af ledelse og overvågning
for alle banker, især for dem, der fortsat er statsejede, ved at styrke
risikostyringen, udvide kreditbevillingsprocedurerne og forbedre datakvalitet
og datatilgængelighed med henblik på at reducere mængden af misligholdte lån og
inddæmme fremtidige risici. (14)
Regeringen har gjort begrænsede fremskridt med
hensyn til at gennemføre henstillingerne om ledelsen i de statsejede
virksomheder, som står for en sjettedel af den samlede værditilvækst i
økonomien og indgår i komplekse forbindelser af indenlandske banker,
forsikringsselskaber og ikke-finansielle virksomheder med en betydelig grad af
krydsejerskab. Niveauet af statslig indflydelse skaber
betydelige risici for de offentlige finanser, både direkte og indirekte, via
forpligtelser som følge af garantistillelse. En
sammenhængende strategi for forvaltningen af statsejede virksomheder vil sammen
med en bedre virksomhedsledelse kunne skabe et mere gunstigt miljø for at
tiltrække direkte udenlandske investeringer. Selvom der i
maj 2013 blev taget de første skridt ved at udarbejde en liste over 15
virksomheder, der skal privatiseres inden for en kortere periode, har
resultaterne været blandede, og der er en betydelig risiko for, at fristerne
ikke vil blive overholdt. Den nye lovgivning vedrørende Slovenian Sovereign
Holding, der er et instrument til konsolidere forvaltningen af statsejerskab,
er med forsinkelse blevet indført i april 2014. Der
afventes en omfattende strategi og en præcis klassificering af, hvad der er og
ikke kerneaktiver, herunder dem, der er øremærket til privatisering. Der er behov for at identificere og gennemføre
foranstaltninger, der kan sikre omstruktureringsprocessen og opnåelse af dennes
mål, herunder bl.a. at maksimere realiseringsværdien for kreditorer og opstille
en liste over de mest hastende sager med henblik på at løse dem hurtigt. (15)
Den lovgivningsmæssige ramme for insolvens blev
ændret i 2013 med henblik på at fremme en rettidig afvikling af misligholdte
lån, men den nye ramme har endnu ikke for alvor stået sin prøve. Et højt gældsniveau og finansiel nød har begrænset
erhvervssektorens evne til at investere i fremtidige projekter. Det presserende
behov for finansiel og operationel omstrukturering af erhvervssektoren har
endnu ikke fundet sted i stor skala. Der er behov for en
konsolideret oversigt over krediteksponeringen i banksystemet i alle dens
former med henblik på at fremskynde afviklingen af misligholdte lån og
muliggøre omstruktureringsforhandlinger, især i tilfælde af komplekse og
indbyrdes forbundne koncernlån. En centraliseret taskforce bestående af erfarne
repræsentanter for alle interessenter kunne tage initiativet og understøtte og
fremskynde denne proces. I mellemtiden er det afgørende,
at flere igangværende hastesager under bankaktivselskabet lukkes hurtigt og
effektiv. (16)
På trods af landets potentiale
har Slovenien en af de laveste beholdninger af udenlandske direkte
investeringer i EU (34,1 % af BNP over for 47,1 % af BNP som
gennemsnit i EU i 2012). Selvom privatisering og omstrukturering af
virksomheder giver private investorer mange nye muligheder, er der tegn på, at
det utilstrækkeligt udviklede erhvervsklima og den utilstrækkeligt udviklede
erhvervskultur forhindrer Slovenien i at udnytte disse muligheder fuldt ud. I 2012 påbegyndtes en deregulering af lovregulerede
erhverv, og indtil videre er antallet blevet reduceret fra 323 til 262. En
yderligere deregulering af de lovregulerede erhverv ville bidrage til at øge
antallet af indenlandske og udenlandske tjenesteudbydere og derved være med til
at styrke konkurrenceevnen. Der er
potentiale for at øge sammenhængen mellem de foranstaltninger, hvis formål det
er at styrke erhvervsklimaet og iværksætterånden. I denne sammenhæng vil den
kommende intelligente specialiseringsstrategi under de europæiske struktur- og
investeringsfonde for 2014-20 gøre det muligt at fokusere på centrale
foranstaltninger som f.eks. at skabe omsættelige innovative produkter. (17)
Slovenien er i en tidlig fase af forberedelsen af
omfattende forslag til reformer af den offentlige sektor (som senest skal vedtages
i januar 2015). I denne sammenhæng er Slovenien nødt til at genetablere
kvaliteten og troværdigheden i den offentlige forvaltning. Slovenien har gjort
visse fremskridt med hensyn til at forbedre retssystemets kvalitet og har
reduceret antallet af udestående sager. En reform af
sagshåndteringen i handels- og civilretten har forbedret domstolssystemets
funktion. Den positive tendens inden for civil- og handelsretlige sager er
fortsat. (18)
Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen
gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik. Den har
vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har
ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at
styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input
til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske
semester er afspejlet i henstilling 1 til 8 nedenfor. (19)
På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået
Sloveniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[10] afspejles især i
henstilling 1 nedenfor, (20)
På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse
og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og
stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i
forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1 til 8 nedenfor. (21)
Inden for rammerne af det europæiske semester har
Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet
som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet
til medlemsstater, der har euroen som valuta. Slovenien bør også sikre fuld og
rettidig gennemførelse af disse henstillinger, HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2014-2015
træffer følgende foranstaltninger med henblik på at: 1. Styrke
budgetstrategien med tilstrækkeligt specificerede strukturelle foranstaltninger
for 2014 og videre frem med henblik på at sikre en holdbar korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 ved at gennemføre den
strukturelle tilpasning, der er beskrevet i Rådets henstilling som led i
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. En holdbar
korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig gennemførelse af
ambitiøse strukturelle reformer for at øge tilpasningsevnen og sætte skub i
væksten og beskæftigelsen. Søge en strukturel justering på mindst 0,5 % af
BNP hvert år efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og
forsøge at opnå mere under gode økonomiske betingelser eller forsøge at sikre,
at gældsreglen overholdes med henblik på at bringe den høje offentlige
gældskvote ind på en holdbar, nedadgående kurs. Øge troværdigheden i
finanspolitikken ved endeligt at vedtage en regel for balance/overskud i
strukturelle termer, gøre den mellemfristede budgetmæssige ramme bindende, mere
omfattende og gennemsigtig, etablere det nødvendige lovgrundlag for et velfungerende
finansråd, der fastlægger dets ansvarsområde i budgetproceduren, og indføre
klare proceduremæssige bestemmelser for overvågningen af budgetresultaterne så
hurtigt som muligt. Igangsætte en omfattende revision, som dækker udgifter på
statsligt og lokalt niveau, direkte og indirekte budgetbrugere og kommunalt
ejede udbydere af tjenester og udstyr på sundhedsområdet inden udgangen af 2014
med henblik på at opnå besparelser på budgettet i 2015 og videre frem. 2. Vedtage foranstaltninger til
sikring af pensionssystemets holdbarhed efter 2020 på grundlag af den
offentlige høring, herunder at justere nøgleparametre, f.eks. ved at knytte den
lovbestemte pensionsalder til den forventede levealder og opfordre til private
bidrag til pensionssystemets anden søjle. Begrænse aldersrelaterede udgifter på
langt sigt ved at målrette ydelser mod dem, der har de største behov, og ændre
fokus fra institutionel pleje til pleje i hjemmet. 3. Lave en social aftale efter
at have konsulteret arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med den
nationale praksis inden udgangen af 2014, således at lønudviklingen, herunder
mindstelønnen, kommer til at bidrage til konkurrenceevnen, den hjemlige
efterspørgsel og jobskabelsen. Redefinere mindstelønnens sammensætning og
revidere det dertilhørende indekseringssystem. Træffe foranstaltninger med
henblik på at begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet, navnlig vedrørende
effektiviteten af incitamenterne til at ansætte unge og ældre og brugen
civilretlige kontrakter. Vedtage loven om studenterarbejde. Prioritere at
hjælpe unge, der ikke er registreret hos arbejdsformidlingen, ved at sikre
denne tilstrækkelig kapacitet. Øge beskæftigelsen blandt lavt
kvalificerede og ældre arbejdstagere ved at tilpasse arbejdsmiljøet til et
længere arbejdsliv og fokusere ressourcerne på skræddersyede
arbejdsmarkedsforanstaltninger og samtidig øge deres effektivitet. Rette
opmærksomheden mod den manglende overensstemmelse mellem udbudte og
efterspurgte kompetencer ved at gøre erhvervsuddannelsesprogrammer mere attraktive
og ved at udvikle samarbejdet med relevante interessenter om at vurdere behov
på arbejdsmarkedet. 4. Gennemføre privatiseringen af
NKBM i 2014 som planlagt, forberede privatisering af Abanka i 2015 og fortsætte
den hurtige gennemførelse af omstruktureringsplaner for de banker, der modtager
statsstøtte, og den nødvendige konsolidering af banksektoren. Færdiggøre den
omfattende handlingsplan for bankerne i august 2014 på baggrund af revisionen
af aktiver og stresstesten, herunder træffe specifikke foranstaltninger til at
forbedre ledelse, overvågning, risikostyring, kreditbevillingsprocedure og
datakvalitet og datatilgængelighed. Øge bankernes evne til at afvikle
misligholdte lån ved at styrke den interne håndtering af aktiver og ved at
omstrukturere enheder. Præcisere bankaktivselskabets mandat ved senest i
september 2014 at offentliggøre en omfattende ledelsesstrategi og
forretningsplan, der detaljeret beskriver dets rolle i omstruktureringen af
dets aktiver, indfrielsesmål, budgetter, planer for håndtering af aktiver og
forventede afkast, samtidig med at tilstrækkelige ressourcer sikres. 5. Fortsætte med at gennemføre
de i 2013 annoncerede privatiseringer inden for de fastsatte frister. Vedtage
en strategi for Slovenian Sovereign Holding med en klar klassificering af
aktiver i overensstemmelse med fristen og de definitioner, der er fastlagt i
loven om Slovenian Sovereign Holding af 2014. Forpligte sig til en kortsigtet
(et- til toårig) plan for afhændelse af en række nøje udvalgte aktiver med klare
frister senest i november 2014. Gøre denne plan fuldt operationel som
instrument til håndtering af de aktiver, der fortsat er i statseje, og
afhændelse af de aktiver, der er øremærket til privatisering, i
overensstemmelse med de fastlagte planer og inden for de ved lov fastlagte
frister. Vedtage og gennemføre en kodeks for virksomhedsledelse for
statsejede virksomheder senest i september 2014 med henblik på at sikre
professionel, gennemsigtig og uafhængig ledelse. 6. Færdiggøre en plan for
omstrukturering af virksomheder i slutningen 2014 med klare prioriteter og en
effektiv gennemførelsesprocedure. Oprette en central taskforce for
omstrukturering af virksomheder, der overvåger og koordinerer
omstruktureringsprocessen som helhed og stiller den nødvendige ekspertise,
vejledning og rådgivning til rådighed, og som letter forhandlingsprocessen
mellem alle de involverede interessenter. Opstille en liste over de mest
hastende omstruktureringssager og samtidig maksimere realiseringsværdien for
kreditorerne. Fremme anvendelse af de tilgængelige juridiske mekanismer og den
bedste internationale praksis blandt alle interessenter i
omstruktureringsprocessen. Evaluere de seneste ændringer i
insolvenslovgivningen senest i september 2014 og være klar til at gennemføre
eventuelle yderligere foranstaltninger. Reducere varigheden af retssager i
første instans for tvister i civil- og handelsretlige sager yderligere,
herunder sager under insolvenslovgivningen og antallet af udestående sager,
især sager som omhandler retshåndhævelse og insolvens. 7. Mindske hindringerne for at
gøre forretning i Slovenien inden for områder, som er vigtige for den
økonomiske udvikling, således at landet bliver mere attraktivt for direkte
udenlandske investeringer, især gennem en hurtigere liberalisering af de
lovregulerede erhverv og begrænsning af administrative byrder, herunder mere
strømlinede godkendelsesprocedurer. Sikre konkurrenceagenturet tilstrækkelig
autonomi og øge dets institutionelle uafhængighed. Samordne prioriteringerne og
sikre sammenhæng mellem strategien for forskning og innovation fra 2011 og
strategien for industripolitikken fra 2013 med de kommende strategier om
intelligent specialisering og transport samt sikre at de hurtigt gennemføres,
og at deres effektivitet vurderes. 8. Træffe
effektive foranstaltninger til at bekæmpe korruption, øge gennemsigtighed og
ansvarlighed samt indføre ekstern evaluering af resultater og procedurer for
kvalitetskontrol. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På
Rådets vegne Formand [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. [2] EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129. [5] EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11. [6] COM(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF)
nr. 1466/97.