EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0034
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document PRODUCT SAFETY AND MARKET SURVEILLANCE PACKAGE A proposal for a Regulation of the European Parliament and the Council on consumer product safety and a proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on market surveillance for products
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til PRODUKTSIKKERHEDS- OG MARKEDSOVERVÅGNINGSPAKKEN Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbrugerproduktsikkerhed og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsovervågning af produkter
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til PRODUKTSIKKERHEDS- OG MARKEDSOVERVÅGNINGSPAKKEN Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbrugerproduktsikkerhed og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsovervågning af produkter
/* SWD/2013/034 final */
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til PRODUKTSIKKERHEDS- OG MARKEDSOVERVÅGNINGSPAKKEN Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbrugerproduktsikkerhed og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsovervågning af produkter /* SWD/2013/034 final */
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS
TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til PRODUKTSIKKERHEDS- OG
MARKEDSOVERVÅGNINGSPAKKEN Forslag til Europa-Parlamentets og
Rådets forordning om forbrugerproduktsikkerhed og forslag til Europa-Parlamentets
og Rådets forordning om markedsovervågning af produkter 1. Resumé af problemstilling,
subsidiaritet og mål 1.1. Politisk baggrund Den frie bevægelighed for sikre produkter, der opfylder
kravene, er en af hjørnestenene i Den Europæiske Union. Dette princip udgør en
vigtig søjle i det indre marked og gør det muligt for forbrugere og
virksomheder at købe eller sælge produkter i en anden medlemsstat. Konsekvensanalysen vedrører forarbejdede
nonfoodprodukter, der enten er omfattet af EU-harmoniseringsbestemmelserne for
særlige produktkategorier eller af direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i
almindelighed ("direktivet om produktsikkerhed i almindelighed"), som
finder anvendelse på forbrugerprodukter. Dette sæt EU-regler har indført produktsikkerhedskrav
for en lang række produkter, mens bestemmelserne om fri bevægelighed i
traktaten og princippet om gensidig anerkendelse gælder for de resterende
produktkategorier. En effektiv markedsovervågning bør gøre, at usikre
eller på anden måde skadelige produkter kan identificeres og holdes væk eller
fjernes fra markedet og skabe plads til afstraffelse af skrupelløse eller
ligefrem kriminelle erhvervsdrivende. Den bør ligeledes have en stærkt
afskrækkende virkning. På et indre marked, hvor produkter kan omsættes frit,
skal markedsovervågningen være stærkt koordineret og i stand til at reagere
hurtigt over et meget stort område. Men markedsovervågningen har ikke holdt trit med
udviklingen af EU-lovgivningen. Der er i løbet af de sidste ti år gjort
fremskridt med gennemførelsen af direktivet om produktsikkerhed i
almindelighed, som skulle gennemføres senest den 15. januar 2004, og med
anvendelsen af forordning (EF) nr. 765/2008 om kravene til akkreditering og
markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter fra den 1.
januar 2010. Disse retlige instrumenter udgør sammen med
markedsovervågningsregler for visse sektorspecifikke
EU-harmoniseringsbestemmelser i dag et EU-retsgrundlag for markedsovervågning
af alle forbrugerprodukter (både harmoniserede og ikke-harmoniserede) og for
alle harmoniserede produkter (til privat og erhvervsmæssig brug). Imidlertid er
markedsovervågningsreglerne opsplittet og fordelt over forskellige dele af
EU-lovgivningen (forordning nr. 765/2008, direktivet om produktsikkerhed i
almindelighed og de sektorspecifikke EU-harmoniseringsbestemmelser), hvilket
skaber forvirring for både de erhvervsdrivende og de nationale myndigheder. Overordnet struktur
for EU-produktsikkerhedsregler og regelefterlevelseskrav Produkter || Forbrugere || Erhvervsdrivende Harmoniserede || Sektorspecifikke direktiver og forordninger og direktivet om produktsikkerhed i almindelighed || Sektorspecifikke direktiver og forordninger Ikke-harmoniserede || Direktivet om produktsikkerhed i almindelighed || Nationale produktsikkerhedsregler under forordningen om gensidig anerkendelse Artikel 34-36 i TEUF Dette initiativ er en af de vigtigste tiltag under
Den Europæiske Forbrugerdagsorden[1]
og akten for det indre marked II[2],
som begge blev vedtaget af Kommissionen i 2012. 1.2. Problemstilling - usikre
produkter, der ikke opfylder kravene, på det indre marked Det indre marked for produkter er enormt. I 2010
tegnede handelen med harmoniserede og ikke-harmoniserede forbrugerprodukter inden
for EU sig for næsten 1 bio. EUR. Værdien af de harmoniserede sektorer
(herunder både forbrugerprodukter og varer til erhvervsmæssig brug) i EU-27
anslås til at være på mindst 2 100 mia. EUR. Et indre EU-marked bør være et sted, hvor sikre
produkter frit kan omsættes. En effektiv anvendelse af princippet om fri
bevægelighed på produktsikkerhedsområdet kræver, at vurderingen af, om et
produkt er sikkert eller ej - og dermed, om det bør blive på markedet eller ej
- udføres på samme måde i alle medlemsstaterne. Fri omsætning af sikre
produkter bør fremmes, og usikre produkter bør effektivt opspares og fjernes
fra EU's indre marked. 1.2.1. Problem 1: Vanskeligheder ved
overholdelse af EU's produktsikkerhedskrav Det er ofte vanskeligt for de erhvervsdrivende at opfylde
EU's produktsikkerhedskrav, da kravene til såkaldte ikke-harmoniserede
produkter generelt ikke er i overensstemmelse med kravene på det harmoniserede
område. Endvidere er EU's produktsikkerhedskrav på det ikke-harmoniserede
område ofte uklare og mangler detaljerede benchmarks for sikkerhedsevaluering,
mens der på det harmoniserede område er forskellige og overlappende lag af
produktsikkerhed til skade for retssikkerheden. Usikre produkter, der ikke overholder kravene,
udgør ikke kun en risiko for forbrugerne og andre brugere, men de har også store
økonomiske konsekvenser: De fører til illoyal konkurrence. Erhvervsdrivende,
der ikke overholder reglerne, kan opnå betydelige besparelser på
regelefterlevelsesomkostninger. De kan følgelig udbyde deres produkter til
lavere priser end deres konkurrenter, som overholder loven. I sektorer, hvor
der er hård konkurrence fra billige importerede produkter, har
EU-erhvervsgrenen en ugunstig position. Lovlydige producenter bliver derfor
"straffet", da regelefterlevelse fører til en
"konkurrencemæssigt ufordelagtig situation". Med intensiveringen af handelsglobaliseringen
vedrører problemet omkring usikre produkter, der ikke overholder kravene, i
stigende grad (men ikke udelukkende) de varer, der importeres fra tredjelande. 1.2.2. Problem 2: Markedsovervågningen
af produkter på det indre marked er opsplittet På trods af den omfattende harmonisering af
sikkerhedsstandarder og andre krav for produkter (f.eks. miljømæssige) i hele
Unionen og den kendsgerning, at mange produkter regelmæssigt markedsføres i
mere end én medlemsstat, er det indre marked reguleret via 27 særskilte
håndhævelsessystemer. En væsentlig årsag til det betydelige antal af
produkter, der ikke overholder kravene, på markedet er, at markedsovervågningen
ikke fungerer effektivt inden for Den Europæiske Union. De vigtigste årsager
til ineffektiv og virkningsløs markedsovervågning på EU’s indre marked er:
mangelfuld koordination blandt markedsovervågningsmyndighederne i de
forskellige medlemsstater, dårligt fungerende EU-procedurer til udveksling af oplysninger
om produktrisici og inkonsekvent håndhævelse af produktsikkerhed i hele EU. Hvis der er behov for grænseoverskridende tiltag,
skal myndighederne kunne stole på deres kolleger i de andre medlemsstater. Men
i modsætning til andre områder, f.eks. forordningen om
forbrugerbeskyttelsessamarbejde og servicedirektivet, er
markedsovervågningsmyndighederne vedrørende produktsikkerhed ikke omfattet af
procedurer for effektiv grænseoverskridende håndhævelse. Betydelige ressourcer
bliver derfor spildt, og vigtige synergier tabes. 1.3. EU's ret til at handle Det indre marked for produkter er et vigtigt
resultat for Den Europæiske Union. Men afskaffelsen af nationale barrierer for
forbrugerprodukter og andre produkter giver mange muligheder for, at mindre
samvittighedsfulde virksomheder ikke overholder forbrugersikkerhedsreglerne
eller nægter at gennemføre EU-lovgivningen vedrørende produkter. EU har derfor
ret til at handle på grundlag af artikel 114 i TEUF med henblik på at sikre et
velfungerende indre marked for forbrugerprodukter og at fremme effektiviteten
af grænseoverskridende markedsovervågning. Artikel 168, stk. 1, og artikel 169,
stk. 1, i TEUF supplerer denne ret til at handle. Den første bestemmelse fastsætter,
at et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed skal sikres ved
fastlæggelse og gennemførelse af alle Unionens politikker og aktiviteter.
Ifølge sidstnævnte bestemmelse skal Unionen for at fremme forbrugernes
interesser og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau bl.a. bidrage til
beskyttelse af forbrugernes sundhed, sikkerhed og økonomiske interesser. På trods af EU's indre marked er håndhævelse af
produktsikkerhedskravene medlemsstaternes ansvar. Ifølge nærhedsprincippet er
det medlemsstaterne, som træffer foranstaltninger mod produkter, der frembyder
risici. Den måde, hvorpå markedsovervågningen udføres og tilrettelægges,
varierer dog betydeligt fra den ene medlemsstat til den anden. Forskellene i tilrettelæggelsen af
markedsovervågning på nationalt plan skaber problemer i forhold til, at
kontrollen ved de nationale grænser er næsten forsvundet. For at sikre, at kun
sikre produkter, der overholder kravene, omsættes på markedet, er de enkelte
medlemsstater afhængige af naboernes markedsovervågning. Følgelig kan svagheder
i tilrettelæggelsen af markedsovervågningen i én medlemsstat i alvorlig grad
underminere indsatsen i andre medlemsstater. Dette berettiger EU's indsats for
at løse dette problem. 1.4. Mål 1.4.1. Generelle politiske mål Det overordnede mål med dette initiativ er at
forbedre det indre markeds funktionsmåde og at opnå et højt beskyttelsesniveau
for forbrugerne og andre brugere af produkter gennem nedbringelse af antallet
af usikre produkter, der ikke overholder kravene, på markedet. 1.4.2. Specifikke politiske mål ·
Konsolidering og styrkelse af EU's
produktsikkerhedskrav ·
Bedre koordinering af og øget effektivitet i
markedsovervågningen på EU’s indre marked for produkter ·
Forenkling af EU-lovgivningen. 1.4.3. Driftsmæssige politiske mål ·
At sikre konsekvens i EU's produktsikkerhedskrav ·
At mindske usikkerhed i produktsikkerhedskrav for
ikke-harmoniserede forbrugerprodukter ·
At styrke EU's samarbejdsmekanismer ·
At gøre EU's produktsikkerhedsprocedurer mere
sammenhængende ·
At skabe mere effektive
produktsikkerhedsforanstaltninger i hele EU. 2. Politiske løsningsmodeller De fremlagte politiske løsningsmodeller blev
fastsat af Kommissionen i tæt samarbejde med alle interessegrupper. Visse
politiske løsningsmodeller blev imidlertid forkastet på et tidligt tidspunkt,
herunder regulering af sikkerheden i forbindelse med tjenesteydelser,
indførelse af produktsikkerhedskrav for ikke-harmoniserede produkter til
erhvervsmæssig brug,[3]
indførelse af særlige regler vedrørende produkter, der udbydes via internettet,
og afskaffelse af det generelle krav om, at alle forbrugerprodukter skal være
sikre. 2.1. Specifikt politisk mål 1: Konsolidering
og styrkelse af EU's produktsikkerhedsregler 2.1.1. Driftsmæssigt politisk mål: At
sikre konsekvens i EU's produktsikkerhedskrav Løsningsmodel 1.A – referencescenario: At beholde
forskellene mellem forbrugerproduktsikkerhedskravene og de harmoniserede
produktsikkerhedskrav Løsningsmodel 1.B – At tilpasse
forbrugerproduktsikkerhedskravene til de harmoniserede produktsikkerhedskrav Løsningsmodel 1.C – Forbrugerproduktsikkerhedskravene
lempes i forhold til de harmoniserede produktsikkerhedskrav Løsningsmodel 1.D –
Forbrugerproduktsikkerhedskravene skærpes i forhold til de harmoniserede
produktsikkerhedskrav 2.1.2. Driftsmæssigt politisk mål: At
mindske usikkerhed i produktsikkerhedskravene for ikke-harmoniserede forbrugerprodukter Løsningsmodel 2.A – referencescenario:
Eksisterende standardforberedende procedurer for ikke-harmoniserede
forbrugerprodukter, der ikke er tilpasset den nye ordning for europæisk
standardisering Løsningsmodel 2.B – Direkte anvendelse af ad
hoc-sikkerhedskrav Løsningsmodel 2.C – Afskaffelse af formel
vedtagelse af ikke-bindende ad hoc-sikkerhedskrav (tilpasning til den nye
ordning for europæisk standardisering) Løsningsmodel 2.D – Hurtig procedure for
vedtagelse af allerede eksisterende europæiske standarder uden mandater 2.2. Specifikt politisk mål 2: Bedre
koordinering af og øget effektivitet i markedsovervågningen på EU’s indre
marked for produkter 2.2.1. Driftsmæssigt politisk mål: At
styrke EU's samarbejdsmekanismer Løsningsmodel 3.A – referencescenario: At bevare
status quo, som primært baseres på frivillig koordinering af
markedsovervågningen Løsningsmodel 3.B – Koordinering af
grænseoverskridende håndhævelse af foranstaltninger på basis af
markedsovervågning på stedet Løsningsmodel 3.C – Rationalisering af den samlede
koordinering af markedsovervågningsaktiviteter Løsningsmodel 3.D – Centralisering af
EU-markedsovervågningen af nonfoodprodukter (EU-markedstilsynsagenturet) 2.2.2. Driftsmæssigt politisk mål:
At gøre EU's produktsikkerhedsprocedurer mere sammenhængende Løsningsmodel 4.A – referencescenario: At beholde
de parallelle meddelelser under RAPEX-proceduren og beskyttelsesproceduren Løsningsmodel 4.B – Forenkling af RAPEX-proceduren Løsningsmodel 4.C – Forenkling af RAPEX-proceduren
og strømlining af denne procedure med beskyttelsesproceduren 2.2.3. Driftsmæssigt politisk mål: At
skabe mere effektive produktsikkerhedsforanstaltninger i hele EU Løsningsmodel 5.A – referencescenario: At beholde
produktsikkerhedsforanstaltningerne, der indirekte finder anvendelse i en
periode på kun et år i hele EU Løsningsmodel 5.B – Udvidelse af
anvendelsesområdet for produktsikkerhedsforanstaltningerne i hele EU til
harmoniserede ikke-forbrugerprodukter Løsningsmodel 5.C – At gøre
produktsikkerhedsforanstaltningerne gældende umiddelbart i hele EU Løsningsmodel 5.D – Fjernelse af den begrænsede
gyldighed for produktsikkerhedsforanstaltningerne i hele EU Løsningsmodel 5.E – Kombination af løsningsmodel 5.B,
5.C og 5.D 2.3. Specifikt politisk mål 3: Forenkling
af EU-lovgivningen De to andre specifikke politiske målsætninger
suppleres med målet om at forenkle den lovgivningsmæssige ramme for
produktsikkerhed og markedsovervågning. Forenklingen består i 1) at
sammenflette markedsovervågningsreglerne fra forskellige retsakter i en enkel
horisontal markedsovervågningsforordning, 2) at omdanne det ændrede direktiv om
produktsikkerhed i almindelighed til en forordning og 3) at ophæve direktiv
87/357/EØF og overføre dets princip om, at produkter, der ligner fødevarer,
ikke må indebære risici for forbrugernes sundhed og sikkerhed, til en ny
forordning om forbrugerproduktsikkerhed, der afløser direktivet om
produktsikkerhed i almindelighed. 3. Konsekvensanalyse og sammenligning
af påtænkte politiske løsningsmodeller På grund af manglen på pålidelige statistikker
eller endog skøn over antallet af usikre og ikke-harmoniserede
forbrugerprodukter og antallet af harmoniserede produkter, der ikke overholder
kravene, er vurderingen af løsningsmodellerne hovedsagelig kvalitativ. 3.1. Specifikt politisk mål 1: Konsolidering
og styrkelse af EU's produktsikkerhedsregler 3.1.1. Driftsmæssigt politisk mål: At
sikre konsekvens i EU's produktsikkerhedskrav For at give forbrugere og andre brugere samme
beskyttelsesniveau mod usikre produkter i hele EU samt for at undgå hindringer
på EU's indre marked skal EU's produktsikkerhedsregler være klare og
sammenlignelige på tværs af forskellige produktsektorer. Sammenligning af
løsningsmodellerne i forhold til referencescenariet Løsningsmodel Emne || Løsningsmodel 1.B || Løsningsmodel 1.C || Løsningsmodel 1.D Sikkerhed for forbrugerne || ++ || - || ++ Juridisk klarhed og retssikkerhed || ++ || + || - Effektivitet i markedsovervågningen || ++ || -- || + Sammenligning af ændringer
i omkostningerne for de erhvervsdrivende i forhold til referencescenariet Løsningsmodel Omkostningstype || Løsningsmodel 1.B || Løsningsmodel 1.C || Løsningsmodel 1.D Informationssøgningsomkostninger/sagsomkostninger || Faldende || Let faldende || 0 Produktionsomkostninger || 0* || 0 || Stigende * lille stigning bortset
fra en meget lille gruppe producenter Den foretrukne løsningsmodel: Løsningsmodel 1.B – At tilpasse forbrugerproduktsikkerhedskravene til
de harmoniserede produktsikkerhedskrav 3.1.2. Driftsmæssigt politisk mål: At
mindske usikkerhed i produktsikkerhedskravene for ikke-harmoniserede
forbrugerprodukter De politiske løsningsmodeller, der tager sigte på
at mindske den usikkerhed, der findes i produktsikkerhedskravene for
ikke-harmoniserede forbrugerprodukter, er vurderet efter, hvor let de kan føre
til udvikling af europæiske standarder i henhold til generelle
produktsikkerhedsregler, proceduresammenhængen med den almindelige ordning
under den nye standardiseringsforordning (EU) nr. 1025/2012 og omkostningerne for
offentlig forvaltning. Hvad angår aktualitet og reducerede administrative
byrder, foretrækkes både løsningsmodel 2.C og 2.D frem for løsningsmodel 2.B
Hvad angår kriteriet om proceduresammenhæng ved anmodning om standarder,
foretrækkes løsningsmodel 2.C frem for 2.D Sammenligning af
løsningsmodellerne i forhold til forhåndsfastlagte kriterier Løsningsmodel Kriterium || Løsningsmodel 2.B || Løsningsmodel 2.C || Løsningsmodel 2.D Hurtighed || - || + || ++ Sammenhæng || - || + || - Omkostninger for myndighederne (herunder de nationale myndigheder og EU) || Uændret || Faldende || Faldende Den foretrukne løsningsmodel: Løsningsmodel 2.C – Afskaffelse af formel vedtagelse af ikke-bindende
ad hoc-sikkerhedskrav (tilpasning til den nye ordning for europæisk
standardisering) 3.2. Specifikt politisk mål 2: Bedre
koordinering af og øget effektivitet i markedsovervågningen på EU’s indre
marked for produkter 3.2.1. Driftsmæssigt politisk mål: At
styrke EU's samarbejdsmekanismer Konsekvenserne af de forskellige politiske
løsningsmodeller vurderes og sammenlignes ud fra kriteriet om effektiv
markedsovervågning i overensstemmelse med de disponible ressourcer og målet om
at sikre sømløs markedsovervågning på EU's indre marked. I modsætning til løsningsmodel 3.B og 3.C, som
tager sigte på at gøre mere med samme mængde ressourcer, vil løsningsmodel 3.D
sandsynligvis føre til større fordele for EU's indre marked og for
forbrugersikkerheden, men vil kræve betydelige investeringer til at opbygge en
centraliseret EU-ramme for markedsovervågning inden for nonfoodproduktsikkerhed.
Men selv under løsningsmodel 3.D kan kun visse aktiviteter (f.eks.
systeminspektioner, peerevalueringer af kvaliteten af medlemsstaternes
markedsovervågningsmyndigheder og overvågning af koordineringen mellem
retshåndhævende myndigheder og nationale RAPEX-kontaktpunkter) flyttes til et
centralt EU-plan. Derimod ville vigtige markedsovervågningstiltag, såsom
kontrol på stedet af producenter, importører og distributører, testning af
produkter, risikovurdering og risikostyring, forblive på nationalt plan. Derfor forekommer løsningsmodel 3.C at være den
mest hensigtsmæssige til at opfylde målet om at skabe en sammenhængende og
sømløs ramme for decentraliseret markedsovervågning på EU's indre marked. Med
hensyn til fordele foretrækkes løsningsmodel 3.C frem for 3.B, selvom den
muligvis er dårligere end løsningsmodel 3.D. Hvad angår omkostninger svarer
løsningsmodel 3.C til 3.B, men foretrækkes frem for løsningsmodel 3.D. Sammenligning af løsningsmodellerne i forhold til
referencescenariet Løsningsmodel Emne || Løsningsmodel 3.B || Løsningsmodel 3.C || Løsningsmodel 3.D Sikkerhed for forbrugere/brugere || + || ++ || ++ Konkurrenceevne for erhvervsdrivende, der overholder kravene || + || ++ || ++ Markedsovervågningens effektivitet || + || ++ || +++ Markedsovervågningens nyttevirkning || + || ++ || + Mulig harmonisering af strategier for håndhævelse på det indre marked || + || ++ || +++ Sammenligning af ændringer i omkostningerne for de
offentlige myndigheder i forhold til referencescenariet Løsningsmodel Omkostningstype || Løsningsmodel 3.B || Løsningsmodel 3.C || Løsningsmodel 3.D Omkostninger for de nationale markedsovervågningsmyndigheder || Let stigende || Let stigende || Stigende Omkostninger for EU || Let stigende || Let stigende || Kraftigt stigende Den foretrukne løsningsmodel: Løsningsmodel 3.C – Rationalisering af den samlede koordinering af
decentraliseret markedsovervågning på EU's indre marked. 3.2.2. Driftsmæssigt politisk mål: At
gøre EU's produktsikkerhedsprocedurer mere sammenhængende Løsningsmodellerne evalueres og sammenlignes ud
fra kriterierne om deres effektivitet i sporing af farlige produkter og deres
nyttevirkning i forvaltningen af EU-meddelelsesprocedurerne for medlemsstaterne
og Kommissionen. Løsningsmodel 4.A ville ikke eliminere eller
afbøde eventuelle mangler i EU's eksisterende meddelelsesprocedurer og er
derfor ikke hensigtsmæssig til at nå det tilsigtede mål. Løsningsmodel 4.B og
4.C ville begge udgøre effektive midler til at spore usikre produkter på det
indre EU-marked, da RAPEX-meddelelsesbetingelserne med begge løsningsmodeller
ville blive forenklet, og målet om bedre fungerende varslingsprocedurer
vedrørende farlige nonfoodprodukter ville nås. Løsningsmodel 4.C foretrækkes
frem for 4.B, da den ville have den yderligere fordel, at de forskellige
procedurer ville blive strømlinet, hvilket vil gøre deres anvendelse mere
brugervenlig. Sammenligning af ændringen i forhold til
referencescenariet med hensyn til de offentlige myndigheder Løsningsmodel Kriterium || Løsningsmodel 4.B || Løsningsmodel 4.C Effektivitet i sporing af usikre produkter || Stigende || Stigende Omkostninger for de nationale markedsovervågningsmyndigheder || Let faldende || Faldende Omkostninger for EU || 0 || Faldende Den foretrukne løsningsmodel: Løsningsmodel
4.C – Forenkling af RAPEX-proceduren og strømlining af denne procedure med
beskyttelsesproceduren 3.2.3. Driftsmæssigt politisk mål: At
skabe mere effektive produktsikkerhedsforanstaltninger i hele EU For at opfylde målet om mere effektive tiltag på
EU-plan mod produkter, der udgør en risiko, især i situationer hvor de enkelte
medlemsstaters tiltag ikke udgør en sammenhængende indsats, skal EU's
foranstaltninger vedrørende produktsikkerhed være rettidige, forudsigelige og
gennemføres effektivt af de nationale markedsovervågningsmyndigheder. At gøre EU's produktsikkerhedsforanstaltninger
umiddelbart gældende - kombineret med muligheden for at vedtage
foranstaltningerne enten i en periode, der fastsættes fra sag til sag, eller
uden begrænsning for deres gyldighed - er den bedste måde til at sikre en
rettidig indsats over for sikkerhedsproblemer, der er både effektiv og
forudsigelig. EU's produktsikkerhedsforanstaltninger kan gøres umiddelbart
gældende, således at markedsovervågningsmyndighederne kan træffe
håndhævelsesforanstaltninger uden yderligere forsinkelser eller
usikkerhedsfaktorer i forbindelse med indarbejdelsen i den nationale lovgivning
i de enkelte medlemsstater. Sammenligning af
løsningsmodellerne 5.B, 5.C og 5.D i forhold til forhåndsfastlagte kriterier Løsningsmodel Kriterium || Løsningsmodel 5.B || Løsningsmodel 5.C || Løsningsmodel 5.D || Løsningsmodel 5.E Hurtighed || 0 || + || + || ++ Forudsigelighed || 0 || 0 || + || ++ Effektiv anvendelse || + || ++ || 0 || +++ Den foretrukne løsningsmodel: Løsningsmodel 5.E – Kombination af løsningsmodel 5.B, 5.C og 5.D 4. Retsakternes udformning Det foreslås, at de udvalgte løsningsmodeller
afspejles i to forskellige retsakter: Problem 1 kan løses gennem vedtagelse af en
forordning om forbrugerproduktsikkerhed, som afløser direktivet om
produktsikkerhed i almindelighed, og som vil opretholde det generelle krav om,
at alle forbrugerprodukter skal være sikre, og at de erhvervsdrivendes
forpligtelser skal være på linje med de respektive bestemmelser i bilag I til
afgørelse nr. 768/2008/EF[4].
Problem 2 kan løses med en ny forordning om markedsovervågning af produkter,
der skal betragtes som det vigtigste instrument til markedsovervågning inden
for nonfoodprodukter. Bestemmelserne om markedsovervågning i EU-lovgivningen om
det indre marked, der i øjeblikket er spredt over flere sektorspecifikke
EU-retsakter, forordning (EF) nr. 765/2008 og direktivet om produktsikkerhed i
almindelighed, ville blive afløst af bestemmelserne i denne nye forordning. En forordning, som gælder umiddelbart i alle
medlemsstaterne, ville medføre en meget høj grad af harmonisering af
produktsikkerhedsreglerne og markedsovervågningen. En forordning om
forbrugerproduktsikkerhed ville indføre forpligtelser for de erhvervsdrivende,
der ville håndhæves umiddelbart (og derved skabe lige konkurrencevilkår), og
ville sætte markedsovervågningsmyndighederne i stand til at handle omgående i
tilfælde af usikre forbrugerprodukter eller manglende regelefterlevelse uden
behov for indarbejdelse af disse regler i forskellige nationale love. 5. Kontrol og evaluering Foruden en evaluering
af retsakterne fem år efter deres ikrafttræden vil anvendelsen af EU's
produktsikkerhedsregler blive overvåget via indsamling af relevante oplysninger
fra i) Eurobarometerundersøgelser vedrørende forbrugersikkerhed, ii)
GRAS-RAPEX-informationssystemet, iii) det generelle informationsstøttesystem (ICSMS)
og iv) håndhævelsesindikatorerne, der overvåger aktiviteterne og undersøger
visse markedsovervågningsparametre i medlemsstaterne. Eurobarometerundersøgelserne
kan måle, hvordan forbrugerne og de erhvervsdrivende opfatter markedsførte
produkters sikkerhed. Denne opfattelse er relevant for at vurdere, om
initiativet har bidraget til øget sikkerhed ved forbrugerprodukter og øget
forbrugertillid til markedet og de lovgivningsmæssige rammer. Bidraget fra fremtidig
lovgivning til nedbringelse af de erhvervsdrivendes
regelefterlevelsesomkostninger og til fordele som følge af mere fair
konkurrence og afskaffelsen af markedsaktører, der ikke overholder reglerne,
kan vurderes gennem ad hoc-undersøgelser foretaget af bl.a. erhvervsgrenen. Endelig kan en bedre
koordinering af og effektivitet i markedsovervågningsaktiviteterne på det indre
marked påvises ved hjælp af håndhævelsesindikatorer, der overvåger
aktiviteterne, og de data, der fremsendes og udveksles gennem it-systemer, som
vil blive yderligere udviklet i den nye lovgivning. [1] COM(2012) 225 final. [2] COM(2012) 573 final. [3] Produkter til erhvervsmæssig brug er produkter, som kun
anvendes af fagfolk og ikke af forbrugerne, som f.eks. industrimaskiner,
råstoffer og halvfabrikata. [4] Artikel R1-R7.